Справа № 276/1542/25
Провадження по справі 1-кс/276/283/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2025 року селище Хорошів

Слідчий суддя Хорошівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції №3 Житомирського районного управління поліції №2 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000185 від 30.08.2025 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Буряківка Пулинського району Житомирської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого в АДРЕСА_2 , з середньою освітою, непрацюючого, неодруженого, інших осіб на утриманні не має, не є особою з інвалідністю, не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ :

01.09.2025 слідчий СВ відділення поліції №3 ЖРУП№2 ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 за погодженням з прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хорошівського районного суду Житомирської області з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 діб, з визначенням розміру застави у виді 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, а саме у тому, 31.08.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за наступних обставин, а саме: 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року, на території України введено воєнний стан, який наразі продовжено.

29.08.2025 в нічний період часу, в точно не встановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 06 год. 00 хв. 30.08.2025, у ОСОБА_5 , який достовірно знав, що в Україні введено воєнний стан, та який перебував неподалік території фермерського господарства «АГРОМИТА» що в с. Стрибіж, по вул. Миру, 1, Житомирського району, Житомирської області, виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення майна із середини цього фермерського господарства, ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, у вказаний день, час та місці, ОСОБА_5 , переконавшись у тому, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає та вони не будуть помічені власником та сторонніми особами, пошкодив дерев`яні дошки, який був забитий технічний вихід із північної сторони приміщення корівника фермерського господарства «АГРОМИТА», що в АДРЕСА_3 , належного ОСОБА_7 , та через цей технічний отвір останній проник до середини даного приміщення корівника.

У подальшому, перебуваючи в середині приміщення корівника фермерського господарства «АГРОМИТА», ОСОБА_5 відчинив дерев`яні ворота, які були зачинені на дерев`яний засув із середини, та у подальшому, відв`язав прив`язаного в середині корівника семирічного коня масті «гнідий» по кличці «Байкал», належного ОСОБА_7 , вартістю 35000 грн. 00 коп., та запряг його до воза на резиновому ходу за допомогою упряжжі, вартість яких становить 13000 грн. 00 коп., які стояли в середині даного корівника.

У послідуючому, за допомогою семирічного коня масті «гнідий» по кличці «Байкал», запряженого за допомогою упряжжі до воза на резиновому ходу, ОСОБА_5 покинув середину приміщення корівника та територію фермерського господарства «АГРОМИТА», що в с. Стрибіж, по вул. Миру, 1, Житомирського району, Житомирської області, та викраденим майном він розпорядився за власним розсудом, заподіявши потерпілій

ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 48000 грн. 00 коп.

Своїми умисними діями, які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненими в умовах воєнного стану, поєднаними з проникненням в інше приміщення, ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України.

У ході досудового розслідування 30.08.2025 о 10 год. 36 хв. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, в порядку ст. 208 КПК України, затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У подальшому, 31.08.2025 о 09.30 год. ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру за вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

У клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, визначених п.п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого в цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Мотивуючи наявність ризиків, слідчий зазначив, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Окрім того, ОСОБА_5 раніше притягувався до кримінальної відповідальності, зокрема йому оголошено про підозру 12.08.2025 за ч.1 ст.345 КК України в кримінальному провадженні за №0001277 від 12.08.2025. Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 14.08.2025 у кримінальному провадженні за №0001277 від 12.08.2025 за ч. 1 ст. 345 КК України до підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави. Однак, 27.08.2025 ухвалою Житомирського апеляційного суду вищевказану ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 14.08.2025 скасовано, та до підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, в тому числі із обов`язком, покладеним на останнього не відлучатися з м. Житомира без дозволу слідчого, прокурора, суду, яке як встановлено підозрюваним було порушено.

Враховуючи вищевказані обставини, слідчий вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є неможливим, не зможе запобігти наявним ризикам та забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому просить обрати стосовно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням розміру застави у виді 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили задовольнити клопотання з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний заперечив щодо застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати більш м`який запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 цілодобовий арешт за місцем проживання останнього: АДРЕСА_2 , так як цей запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Розглянувши клопотання та додані до нього копії з матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, слідчого, підозрюваного, захисника, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Частиною першою статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За частиною 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частинами 2 та 4 ст. 194 КПК України регламентовано, що слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відповідно до вимог ст.194 КПК України слідчий суддя враховує наступні обставини.

Національне законодавство не містить визначення поняття обґрунтованої підозри, однак відповідно до частини 5 статті 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа, можливо, вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (рішення «N.C. проти Італії» від 11 січня 2001, §45).

Відповідно до матеріалів клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який Законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Під час розгляду клопотання прокурором та слідчим на підставі матеріалів кримінального провадження, долучених до клопотання та досліджених в судовому засіданні, доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Підозра підтверджується сукупністю наданих суду доказів: рапортом реєстрації повідомлення в ЖЄО № 7163 від 30.08.2025 про вчинення кримінального правопорушення; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 30.08.2025 від ОСОБА_7 ; протоколом огляд місця події (місця вчинення злочину) від 30.08.2025; протоколом огляд місця події від 30.08.2025, під час якого у ОСОБА_5 вилучено викрадене ним майно; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 30.08.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 30.08.2025, іншими матеріалами кримінального провадження в їхній сукупності.

Щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

У поданому клопотанні слідчий вказував на наявність ризику, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого в цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, зокрема в пункті 36 рішення від 20 травня 2010 року у справі «Москаленко проти України», суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено обвинуваченим, у разі визнання їх винними, в скоєнні злочинів, в яких вони обвинувачуються, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду. У справі «Ілійков проти Болгарії» ЄСПЛ вказав, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_5 може переховуватись, оскільки він зареєстрований в АДРЕСА_1 , про те за цією адресою він не проживає, місце проживання останнього слідству не відомо. За вчинення вказаного кримінального правопорушення йому загрожує реальне покарання пов`язане з позбавленням волі, а тому з метою уникнення покарання, ОСОБА_5 матиме реальну можливість переховуватися від органів досудового розслідування та суду шляхом зміни місця свого проживання. Вік підозрюваного ОСОБА_5 , його соціальні зв`язки, майновий стан та стан здоров`я дозволяють останньому переховуватись від органів досудового розслідування. Крім того, останнім не дотримано обов`язку, покладеного на останнього у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, не відлучатися з м. Житомира без дозволу слідчого, прокурора, суду.

Також, наявні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків та потерпілого в цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), так як свідки та потерпілий в даному кримінальному провадженні є місцевими жителями с. Стрибіж Житомирського району Житомирської області, шляхом зміни останніми показів, з метою побудови власної версії захисту та виправдання своїх дій.

Доказом існування ризику того, що ОСОБА_5 може вчинити інші кримінальні правопорушення є те, що він раніше притягувався до кримінальному відповідальності, зокрема йому оголошено про підозру 12.08.2025 за ч.1 ст.345 КК України в кримінальному провадженні за №0001277 від 12.08.2025. Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 14.08.2025 у кримінальному провадженні за №0001277 від 12.08.2025 за ч. 1 ст. 345 КК України до підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави. Однак, 27.08.2025 ухвалою Житомирського апеляційного суду вищевказану ухвалу слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 14.08.2025 скасовано, та до підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, в тому числі із обов`язком, покладеним на останнього не відлучатися з м. Житомира без дозволу слідчого, прокурора, суду, яке як встановлено підозрюваним було порушено.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативних запобіжних заходів, слідчий суддя враховує початкову стадію досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, розпочатого лише 30.08.2025, суть та характер кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 Кримінального кодексу України, особу підозрюваного та обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства (рішення у справі «Летельє проти Франції»).

Враховуючи доведені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та запобігти встановленим ризикам. Тому, незважаючи на презумпцію свободи та невинуватості, наявні ризики, з урахуванням обставин, передбачених ст. 178 КПК України, виправдовують необхідність застосування до ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, який слід рахуватиз моменту фактичного затримання з 10 год. 36 хв. 30.08. 2025.

Частина 5 ст. 182 КПК України визначає, щодо відносно особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається застава у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави, крім наведеного вище, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 20.11.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії», відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, враховуючи характер та обставини вчинення злочину, слідчий суддя вважає за можливе визначити ОСОБА_5 заставу у середньому розмірі, а саме 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151400 гривень.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, на підозрюваного ОСОБА_5 покладаються обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Згідно ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Керуючись ст.176 - 178, 183, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб, а саме до 29 жовтня 2025 року.

Рахувати строк тримання під вартою з моменту фактичного затримання - з 10 год. 36 хв. 30.08. 2025.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) гривень, яку має право внести підозрюваний або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) на депозитний рахунок Хорошівського районного суду Житомирської області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у визначеному розмірі до закінчення строку дії цієї ухвали.

У разі внесення застави у визначеному цією ухвалою розмірі вважається, що до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та, у такому випадку, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі с. Буряківка Житомирського району Житомирської області без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному кримінальному провадженні, коло яких має визначити та повідомити підозрюваному слідчий, прокурор;

- у разі наявності, здати на зберігання до органів державної міграційної служби свій паспорт для виїзду за кордон, про що документально повідомити слідчого, прокурора.

Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, визначити з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави до 29 жовтня 2025 року (включно).

Попередити підозрюваного, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом, а також підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали щодо виконання покладених на підозрюваного обов`язків, у разі внесення застави, покласти на слідчих у кримінальному провадженні №0000185.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали встановити до 10 год. 36 хв. 29 жовтня 2025 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 02.09.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1