Номер провадження: 11-кп/813/2429/25
Справа № 503/2482/24
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції заяву захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід суддів Одеського апеляційного суду ОСОБА_2 , ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Котовського міськрайонного суду Одеської області від 13.08.2025 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.3 ст. 146, ч.5 ст.185, ч.3 ст.15, ч.5 ст.186 КК України у кримінальному провадженні №0000646,

установив

Оскаржуваною ухвалою суду 1-ої інстанції клопотання прокурора ОСОБА_8 задоволено, та продовжено відносно ОСОБА_6 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 11.10.2025 року включно, без визначення розміру застави.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, яка на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду надійшла в провадження колегії суддів Одеського апеляційного суду у складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_9 та ОСОБА_4 .

У зв`язку з перебуванням судді ОСОБА_9 у відрядженні, на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду до складу колегії суддів увійшов суддя ОСОБА_3 .

Судовий розгляд апеляційної скарги призначений на 09.09.2025 року.

Також забезпечена участь в апеляційному розгляді обвинуваченого ОСОБА_6 , який утримується під вартою в ДУ «Одеська виправна колонія №14».

В судовому засіданні апеляційного суду захисник ОСОБА_7 заявив про відвід суддям ОСОБА_2 , ОСОБА_4 .

В обґрунтування заявленого відводу, захисник посилається на те, що апеляційним судом по даній справі не відкрито апеляційне провадження, не було доставлено обвинуваченого ОСОБА_6 , чим порушується його право на безпосередню участь в судовому розгляді, апеляційним судом не було сповіщено належним чином ОСОБА_6 про розгляд справи та йому не було направлено копію апеляційної скарги; апеляційна скарга не розглянута протягом трьох діб, що викликає сумніви у не упередженості колегії суддів.

Прокурор, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, до апеляційного суду не з`явився, однак його неявка не перешкоджає розгляду провадження.

Заслухавши думку обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_7 , які підтримали заяву, колегія суддів приходить висновку про таке.

Згідно із ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі коли заявлено відвод одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Стаття 75 КПК України передбачає вичерпний перелік обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 80 КПК України, заявлений відвід повинен бути вмотивованим.

Разом з тим, наявність передбачених п.4 ч. 1 ст. 75 КПК України підстав для відводу колегії суддів не встановлено, з огляду на наступне.

Згідно матеріалів судової справи, ухвалою суду 1-ої інстанції від 13.08.2025 року клопотання прокурора ОСОБА_8 задоволено та продовжено відносно ОСОБА_6 строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 11.10.2025 року включно, без визначення розміру застави.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, захисник ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, яка на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи надійшла в провадження колегії суддів Одеського апеляційного суду у складі головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_9 та ОСОБА_4 .

У зв`язку з перебуванням у відрядженні судді ОСОБА_9 , до складу колегії увійшов суддя ОСОБА_3 .

Доводи захисника ОСОБА_7 про неналежне сповіщення апеляційним судом обвинуваченого ОСОБА_6 про розгляд апеляційної скарги та не направлення йому копії апеляційної скарги, є необґрунтованими та спростовуються матеріалами справи, оскільки 05.09.2025 року о 15 годині 53 хвилини ДУ «Одеська виправна колонія (№14)» отримала лист-повідомлення з додатками, про дату та час розгляду справи, що підтверджується довідками про доставку електронної пошти.

Захисник, обґрунтовуючи заяву про відвід, вказує на порушення апеляційним судом строків розгляду справи, через те, що провадження не розглянуто у три дні після їх надходження до суду апеляційної інстанції.

Водночас, апеляційна скарга подана захисником 18.08.2025 року, проте враховуючи, що в Одеському апеляційному суді судова палата з розгляду кримінальних справ складається з 5 суддів, станом на 18.08.2025 року судочинство здійснювало два судді, що унеможливило розгляд справи у передбачений КПК строк.

З урахуванням вказаних нижче вимог КПК України, судове засідання з розгляду апеляційної скарги призначене в режимі відеоконфереції між ДУ «Одеська виправна колонія (№14)» та Одеським апеляційним судом.

Так, відповідно до ч.3 ст.21 КПК України кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 2 статті 336 КПК України передбачено, що суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення. Суд не має права прийняти рішення про здійснення дистанційного судового провадження, в якому поза межами приміщення суду перебуває обвинувачений, якщо він проти цього заперечує, крім випадків здійснення дистанційного судового провадження в умовах воєнного стану.

Таким чином, приписи ст.336 КПК України передбачають можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції в умовах воєнного стану навіть у разі заперечення обвинуваченого проти цього.

Отже, приймаючи до уваги, що на території України введено воєнний стан, встановлена доцільність проведення судового засідання в режимі відео конференції, що не суперечить приписам ст.336 КПК.

Такий правовий висновок викладеній в постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду від 21 листопада 2022 року (справа №418/1698/12-к; провадження №51-4999кмо20).

Забезпечення права учасників провадження брати участь в судових засіданнях, є елементом гласності і відкритості судового процесу як однією із основних засад судочинства та складовою забезпечення цього права є участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

При цьому, проведення судового засідання у режимі відеоконференції є одним із видів участі особи в судовому засіданні, оскільки учасники кримінального провадження мають можливість у режимі реального часу сприймати те, що відбувається під час судового розгляду, бачити, чути та спостерігати за тим, що відбувається в судовому засіданні, висловлювати власну позицію, надавати пояснення, заявляти клопотання та користуватися усіма правами, передбаченими законом.

Крім того, під час призначення судового засідання в режимі відеоконференції, судом також враховано, що обвинувачений ОСОБА_6 на даний час утримується у ДУ «Одеська виправна колонія (№14)» та рахується за Котовським міськрайонним судом Одеської області, тому здійснення доставки останнього в судове засідання апеляційного суду значно сповільнить здійснення судового провадження у даній категорії справ, яка має бути розглянута першочергово.

Таким чином, колегія суддів вважає, що здійснення судового провадження в режимі відеоконференції відповідає вимогам КПК України та жодним чином не порушує прав обвинуваченого на доступ до суду.

Що стосується доводів адвоката ОСОБА_7 про не відкриття апеляційним судом провадження по справі та не направлення обвинуваченому ОСОБА_6 копії апеляційної скарги захисника, колегія суддів враховує наступне.

Так, як вже було зазначено, апеляційний суд повідомив обвинуваченого про час та місце судового розгляду та надав копії апеляційної скарги, що підтверджується довідками про доставку електронної пошти, про те що 05.09.2025 року о 15 годині 53 хвилини (за 4 доби до судового розгляду) ДУ «Одеська виправна колонія (№14)» отримала лист-повідомлення про дату та час розгляду справи з додатками (копією апеляційної скарги).

Також необхідно зазначити, що положеннями ч. 2 ст. 422 та ст. 422-1 КПК передбачено особливий порядок апеляційної перевірки ухвал як слідчих суддів (у тому числі щодо застосування та продовження певних запобіжних заходів, обраних під час досудового розслідування), так і ухвал суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлених під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті. Так, особливість становлять: спрощений порядок подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду; скорочений строк апеляційного оскарження; відсутність стадії відкриття апеляційного провадження; обмежені строки розгляду апеляційної скарги; невідкладність вирішення питання про відновлення порушених прав і свобод заінтересованих осіб (постанова ОП від 19.09.2022 у справі № 521/12324/18 (провадження № 51-5817кмо21)). Таким чином відкриття провадження за апеляційною скаргою на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу та направлення копії апеляційної скарги, не передбачено процесуальним законом, про що має бути обізнаний захисник ОСОБА_10 , який є діючим адвокатом.

Апеляційний суд звертає увагу, що відповідно до ст. 12-1 Правил адвокатської етики, адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки.

Також положеннями ст.. 47 КПК України передбачено, що захисник зобов`язаний використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого

Згідно положень ст. 45 КПК України, захисник (захисники) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого має (мають) право на зустріч із ним за власною ініціативою та/або клопотанням особи, стосовно якої він (вони) здійснює (здійснюють) захист, за місцем перебування такої особи.

Оскільки положеннями ст. 422-1 КПК передбачено особливий порядок апеляційної перевірки ухвал суду про обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та положеннями закону не передбачений обов`язок апеляційного суду відкривати апеляційне провадження та направляти учасникам копії апеляційних скарг, в даному випадку, обвинуваченому, в інтересах якого вона подана.

Таким чином слід дійти висновку, якщо адвокат уважає, що не отримання тексту апеляційної скарги, яку він подав в інтересах свого підзахисного, зашкодить його правам, то саме захисник має обов`язок надати копію такої апеляційної скарги та узгодити з ним правову позицію, а не подавати повторні заяви про відвід, розгляд яких спричиняє затягування судового розгляду.

Підсумовуючи викладене апеляційний суд дійшов висновку, що усі наведені захисником ОСОБА_7 доводи зводяться до його незгоди із раніше прийнятими процесуальними рішеннями та розглядом його клопотань, при цьому заява містить суб`єктивні судження захисника та власний аналіз національного законодавства.

Однак, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя (судді) не є безсторонніми або що їм бракує неупередженості під час розгляду справи.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При чому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Так, коли йдеться про «безсторонність», то зазвичай це означає відсутність упереджень, існування яких може бути доведене у кілька способів. Ухвалення суддею попередньо рішення щодо того самого звинувачення само по собі не є підставою для того, щоб говорити про упередженість суду (п. 37 рішення ЄСПЛ від 08.10.2020 у справі «Тесля проти України» / Teslya v. Ukraine, заява №52095/11).

Враховуючи, що матеріали провадження не містять даних, які б свідчили про наявність безумовних підстав для відводу суддів, які передбачені положеннями діючого кримінального процесуального законодавства, а наведені захисником обставини ґрунтуються лише на його особистих припущеннях та не підтверджені документально, зводяться до незгоди з порядком розгляду провадження в суді апеляційної інстанції, тому апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення заявленого ним невмотивованого відводу складу суду.

Жодних обставин, які б прямо вказували на упередженість чи необ`єктивність здійснення судового розгляду, в заяві не міститься.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу, що вчинення суддею дій у передбаченому кримінальним процесуальним законом порядку та прийняття процесуальних рішень, їх зміст та форма, не можуть бути підставою для відводу судді. Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).

Окремо апеляційний суд звертає увагу на наступне.

Так, у даному кримінальному провадженні захисник ОСОБА_7 , подає заяви про відвід суддів не вперше. Усі ці заяви є тотожними за змістом, яким апеляційним судом вже неодноразово надавалась оцінка та вони обґрунтовано відхилялись з мотивів, викладених у відповідних судових рішеннях, що може свідчити про те, що такі дії захисник вчиняє не для захисту прав обвинуваченого, а з метою створення уявлення про наявність такого порушення.

На переконання апеляційного суду, намагання захисника дискредитувати суд не можуть вважатись належним способом захисту у правовій державі, та суперечать завданням кримінального провадження.

Враховуючи наведене, приймаючи до уваги наведене, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність обставин, які у відповідності до вимог ст.ст. 75, 76 КПК України унеможливлюють подальшу участь суддів Одеського апеляційного суду ОСОБА_2 , ОСОБА_4 у даному апеляційному провадженні, у зв`язку з чим заявлений захисником ОСОБА_7 відвід суддів задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 24, 75-76, 80-81, 370, 404, 405, 419, 532 КПК України, апеляційний суд, -

ухвалив

Заяву захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 про відвід суддів Одеського апеляційного суду ОСОБА_2 , ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_6 обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.187, ч.3 ст.289, ч.3 ст. 146, ч.5 ст.185, ч.3 ст.15, ч.5 ст.186 КК України залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4