справа № 439/1570/23
провадження № 1-кс/439/189/25
У Х В А Л А
09 травня 2025 року м. Броди
Необхідність задоволення даного клопотання мотивує тим, що під час досудового розслідування встановлено, що кримінальним правопорушеннями вчиненими ОСОБА_9 потерпілим ОСОБА_7 та ОСОБА_5 завдано матеріальної шкоди в сумі 2 070 191,62 гривні. Потерпілими заявлено цивільний позов до ОСОБА_9 про стягнення матеріальної шкоди завданої вказаними кримінальними правопорушеннями, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої цими кримінальними правопорушеннями, є необхідність накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_9 .
Слідчий зазначає, що арешт цього майна не матиме наслідком обмеження у праві користування нерухомим майном і накладення арешту на це майно відповідає вимогам розумності та співмірності, відповідає обставинам справи та завданням кримінального провадження.
Слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримали повністю та просили його задовольнити з підстав викладених у клопотанні.
Власник майна в судове засідання не з`явився про причини неявки суд не повідомив.
Цивільні позивачі в судове засідання не з"явились.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
На підставі ч.1 ст. 172 КПК України суддя рахує справу слухати у відсутності інших учасників справи.
Перевіривши клопотання, всебічно та повно дослідивши докази по справі, приходжу до висновків, що клопотання підлягає до задоволення із огляду на наступне.
Також встановлено, що 07.05.2025 ОСОБА_9 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384 КК України (а.с. 7,8).
Потерпілими ОСОБА_7 та ОСОБА_5 заявлено цивільний позов до ОСОБА_9 про стягнення матеріальної шкоди завданої кримінальним правопорушенням (а.с. 9-12).
Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_9 маючи намір на використання завідомо підробленого офіційного документа, а саме боргової розписки, який посвідчує факт і здатний спричинити наслідки правового характеру, отримавши у невстановленому в ході досудового розслідування час (однак не пізніше 10.10.2018 року) і місці підроблений документ - «Акт розписку» від 01.05.2010 про отримання ОСОБА_7 у нього грошових коштів в сумі 50 000 доларів США., завідомо знаючи, що ОСОБА_7 вказаних грошових коштів у нього не отримував, а підпис на акті розписці виконаний не ОСОБА_7 , а іншою особою з наслідуванням підпису ОСОБА_8 , звернувся 24.10.2018 до Бродівського районного суду Львівської області із позовною заявою до ОСОБА_8 про стягнення грошових коштів в розмірі 50 000 доларів США, долучив до позовної заяви завірену копію акту розписки від 01.05.2010, а в подальшому подав до суду оригінал підробленого акту, і в такий спосіб використав завідомо підроблений офіційний документ.
Таким чином, своїми діями, що виразились у використанні завідомо підробленого офіційного документа ОСОБА_9 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 358 КК України.
Таким чином, своїми діями, що виразились у поданні суду завідомо недостовірних і підроблених доказів, вчиненні з корисливих вимог ОСОБА_9 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 384 КК України.
Накладення арешту на речові права об`єкти нерухомого майна абсолютно відповідає як загальним правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження, закріпленим у ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки:
1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який йдеться в клопотанні слідчого, дізнавача,прокурора;
3) може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається з клопотанням.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Відповідно до ч.5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
Згідно з ч. 2. ст. 172 клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Враховуючи те, що під час досудового розслідування встановлено, що кримінальним правопорушенням вчиненим ОСОБА_9 потерпілим ОСОБА_7 та ОСОБА_5 завдано матеріальної шкоди в сумі 2 070 191,62 гривні, та те, що потерпілими заявлено цивільний позов до ОСОБА_9 про стягнення матеріальної шкоди завданої кримінальним правопорушення, на даний час існують достатні підстави для накладення арешту на нерухоме майно підозрюваного ОСОБА_9 .
Враховуючи те, що кримінальним правопорушенням вчиненим ОСОБА_9 потерпілим ОСОБА_7 та ОСОБА_5 завдано матеріальної шкоди в сумі 2 070 191,62 гривні, потерпілими заявлено цивільний позов до ОСОБА_9 про стягнення матеріальної шкоди завданої кримінальним правопорушення, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення є необхідність накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_9 .
На підставі наведеного, керуючись статтями 131, 132, 170, 172, 173, 175 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання старшого слідчого СВ ВП №1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно підозрюваного задовольнити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Суддя ОСОБА_1