Справа № 369/6984/25
Провадження №1-кс/369/1315/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2025 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000018 від 09 жовтня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчим відділенням ВП №2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000018 від 09 жовтня 2024 року за фактом незаконного перерахування грошових коштів з банківського рахунку ТОВ «ГЛОБАЛ ЛОГІСТИК ЛТД» (), за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

08.10.2024 до чергової частини ВП №2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення про те, що 07.10.2024, невстановлена особа, шахрайським шляхом, заволоділа грошовими коштами ТОВ «ГЛОБАЛ ЛОГІСТИК ЛТД», ().

09 жовтня 2024 року слідчим відділенням ВП №2 Фастівського РУП ГУНП в Київській області за вищевказаним фактом відомості зареєстровано до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000018.

В ході проведення досудового розслідування допитана в якості представника потерпілого ТОВ «ГЛОБАЛ ЛОГІСТИК ЛТД» ОСОБА_5 яка повідомила, що 07.10.2024 було виявлено, що з банківського рахунку ТОВ «ГЛОБАЛ ЛОГІСТИК ЛТД» (), НОМЕР_1 , відкритому в АТ «ОТП БАНК», було здійснено 20 транзакції з перерахування грошових коштів на загальну суму 4 104 833,00 грн. Встановлено, що вказані грошові кошти були перераховані на ім`я: ФОП ОСОБА_6 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ); ФОП ОСОБА_7 (ЄДРПОУ НОМЕР_3 ); ФОП ОСОБА_8 , (ЄДРПОУ НОМЕР_4 ); ФОП ОСОБА_9 , (ЄДРПОУ НОМЕР_5 ); ОСОБА_10 ( НОМЕР_6 ); ОСОБА_11 ( НОМЕР_7 ); ОСОБА_12 ( НОМЕР_8 ); ОСОБА_13 ( НОМЕР_9 ); ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ); ОСОБА_15 ( НОМЕР_11 ). Проте, ТОВ «ГЛОБАЛ ЛОГІСТИК ЛТД» жодних фінансово-господарських відносин із вищевказаними суб`єктами не здійснювало, укладених договорів не існує, документи щодо надання послуг або постачання товарів відсутні.

Вищевикладені обставини свідчать про незаконне заволодіння грошовими коштами ТОВ «ГЛОБАЛ ЛОГІСТИК ЛТД», а відсутність господарських відносин між підприємством та одержувачами коштів у поєднанні з масовістю та однотипністю переказів свідчить про схему виведення грошових коштів, здобутих злочинним шляхом.

В ході аналізу виписки з особового рахунку ТОВ «ГЛОБАЛ ЛОГІСТИК ЛТД» (), НОМЕР_1 за 07.10.2024 рік, відкритого в АТ «ОТП БАНК» було встановлено, що вищевказані кошти були перераховані на рахунки ФОП ОСОБА_6 ( НОМЕР_2 ) НОМЕР_12 , ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ) НОМЕР_13 відкриті в АТ «ПУМБ».

Окрім того, банківські рахунки ФОП ОСОБА_6 ( НОМЕР_2 ) НОМЕР_12 , ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ) НОМЕР_13 відкриті в «АТ «ПУМБ» мають істотне значення для повного, обєктивного та всебічного зясування обставин під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження та може бути використано як доказ факту злочинних дій, вчинених невстановленими на даний час особами. Банківські рахунки ФОП ОСОБА_6 ( НОМЕР_2 ) НОМЕР_12 , ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ) НОМЕР_13 відкриті в АТ «ПУМБ» є обєктом який буде використано як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Без арешту вказаних вище банківських рахунків ФОП ОСОБА_6 ( НОМЕР_2 ) НОМЕР_12 , ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ) НОМЕР_13 відкриті в «АТ «ПУМБ» неможливо буде виконати покладені на органи досудового розслідування завдання кримінального провадження, передбачені ст. 2 КПК України, в частині захисту осіб, суспільства та держави від кримінального правопорушень, забезпечення швидкого повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини та окрім того, може призвести до приховування злочину. Також, не накладення арешту на банківські рахунки ФОП ОСОБА_6 ( НОМЕР_2 ) НОМЕР_12 , ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ) НОМЕР_13 відкриті в АТ «ПУМБ» може стати наслідком подальшого відчуження грошових коштів, перерахунку третім особам, або оготівкування їх, що ускладнить притягнення до відповідальності винних осіб, спроможність запобігти (усунути) порушення закону, а також втрати можливості використання його як речового доказу у кримінальному провадженні.

Так метою забезпечення можливого відшкодування завданої шкоди, збереження речових доказів, а також унеможливлення подальшого відчуження грошових коштів, які можуть бути знаряддям вчинення злочину або набуті внаслідок його вчинення, є накладення арешту на грошові кошти які перебувають на банківських рахунках ФОП ОСОБА_6 ( НОМЕР_2 ) НОМЕР_12 , ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ) НОМЕР_13 відкритих в АТ «ПУМБ» є збереження грошових коштів.

Оскільки досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, загроза подальшого використання грошових коштів які перебувають на банківському рахунку, існує, необхідна заборона їх відчуження, розпорядження та користування.

Відповідно до ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» арешт на банківські рахунки суб`єктів господарювання накладаються виключно на підставі рішення суду.

Іншим способом, ніж накласти арешт на грошові кошти, що зберігаються на рахунку ФОП ОСОБА_6 ( НОМЕР_2 ) НОМЕР_12 , ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ) НОМЕР_13 відкритих в АТ «ПУМБ» () код банку (МФО 334851), що мають доказове значення в провадженні неможливо досягти завдань кримінального провадження.

На підставі викладеного, слідчий просив суд накласти арешт на грошові кошти які перебувають на банківських рахунках ФОП ОСОБА_6 ( НОМЕР_2 ) НОМЕР_12 , ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ) НОМЕР_13 відкритих в АТ «ПУМБ» () код банку (МФО 334851) юридична адреса: 04070, м.Київ, вул. Андріївська, 4.

Зобов`язати АТ «ПУМБ» () код банку (МФО 334851) невідкладно надати деталізовану довідку про виконання даної ухвали, із зазначенням часу виконання ухвали та інформації про залишок коштів на зазначеному в ухвалі рахунку на момент накладання арешту.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив суд задовольнити його у повному обсязі.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисників, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити частково, у частині накладення арешту на грошові кошти у межах суми 4 104 833, 00 грн., з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Стаття 170 КПК України визначає що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стаття 171 КПК України визначає що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Водночас, слідчим у клопотанні не доведено необхідності накладення арешту на усі грошові кошти, які перебувають на банківських рахунках ФОП ОСОБА_6 , ОСОБА_12 , ОСОБА_15 за умови не надання доказів суми грошових коштів, які знаходяться на рахунках зазначених вище ФОП та суми коштів, які було перераховано з банківського рахунку потерпілого на рахунки ФОП ОСОБА_6 , ОСОБА_12 , ОСОБА_15 . Окрім того, слідчий суддя зауважує, що накладення арешту на усі грошові кошти на рахунках ФОП блокує його господарську діяльність та порушує права невизначеного кола осіб.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає до часткового задоволення, оскільки існує можливість використання даних речей, як доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Фастівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000018 від 09 жовтня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти які перебувають на банківських рахунках ФОП ОСОБА_6 ( НОМЕР_2 ) НОМЕР_12 , ОСОБА_14 ( НОМЕР_10 ) НОМЕР_13 відкритих в АТ «ПУМБ» () код банку (МФО 334851) юридична адреса: 04070, м.Київ, вул. Андріївська, 4, у межах суми грошових коштів на загальну суму 4 104 833,00 грн.

Зобов`язати АТ «ПУМБ» () код банку (МФО 334851) невідкладно надати деталізовану довідку про виконання даної ухвали, із зазначенням часу виконання ухвали та інформації про залишок коштів на зазначеному в ухвалі рахунку на момент накладання арешту.

Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Повний текст ухвали складено 25 квітня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_16