Справа №592/6753/25 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-сс/816/283/25 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - рішення слідчого про закриття кримінального провадження
УХВАЛА

Іменем України

22 липня 2025 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 592/6753/25 за апеляційною скаргою заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 02.05.2025 щодо повернення скарги на постанову про закриття кримінального провадження № 0000365 від 09.03.2024,

установила:

В поданій апеляційній скарзі заявник ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді як незаконну і необґрунтовану, що перешкоджає його доступу до суду, а строк на оскарження постанови дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області про закриття кримінального провадження № 0000365 від 09.03.2024 він пропустив з поважних причин, оскільки вперше звернувся до слідчого судді зі скаргою про скасування постанови про закриття кримінального провадження від 24.06.2024 в межах встановленого законом строку на її оскарження, однак слідчий суддя безпідставно повернув її. Копію вказаної ухвали слідчого судді він отримав 13.05.2025 та з урахуванням вихідних 19.05.2025 вдруге звернувся зі скаргою до слідчого судді.

28.04.2025 до Ковпаківського районного суду м. Суми надійшла скарга ОСОБА_8 на постанову дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_9 про закриття кримінального провадження № 0000365 від 09.03.2024 в порядку ст. 303 КПК.

Ухвалою слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 02.05.2025 вказана скарга була повернута ОСОБА_8 . Своє рішення слідчий суддя суду першої інстанції умотивував тим, що наведені заявником підстави поновлення строку на оскарження постанови слідчого є необґрунтованими, тому згідно п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК така скарга підлягає поверненню.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, від прокурора ОСОБА_10 і заявника ОСОБА_8 надійшли письмові заяви про розгляд апеляційної скарги у їх відсутність, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити апеляційний розгляд без участі сторін провадження, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого рішення слідчого судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вказана вище апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, відповідно ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України.

Порядок кримінального провадження визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, КПК та інших законів України (ст. 1 КПК), а завданнями кримінального провадження, крім іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК).

Кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК (ст. 24 КПК), а безпосередньо порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування встановлений главою 26 КПК.

Так, положеннями ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, які рішення, дії або бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування підлягають оскарженню, а також визначено коло учасників кримінального провадження, які мають право на оскарження відповідного рішення, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, а згідно п. 3 ч. 1 цієї статті на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження. При цьому слідчий суддя вправі повернути скаргу на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК, якщо така скарга подана після закінчення строку, передбаченого ч. 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення (п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК). Процесуальний строк на подачу до суду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК, становить десять днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності, а якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, то строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії (ч. 1 ст. 304 КПК).

Процесуальні строки - це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники провадження в справі про адміністративне правопорушення зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час судового провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням КУпАП.

Правило дотримання десятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб справи розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

«Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»), а «під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали можливість своєчасного звернення до суду у вищезазначений законом строк; суд не може зобов`язати сторону скористатися своїм правом, але сторона, яка добровільно відмовилася від використання свого права, маючі всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками свого рішення» (рішення від 29.10.2010 у справі «Устименко проти України» (Ustimenko v. Ukraine), заява № 32053/13, п. 47).

Тобто, особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками, як зазначалось вище, визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками (сторонами) провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта судового провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

Вказаних вимог закону слідчий суддя суду першої інстанції дотримався у повному обсязі та дійшов правильного висновку про неможливість відкриття провадження і повернення скарги заявнику, пославшись у своїй ухвалі на те, що заявником пропущений встановлений КПК процесуальний строк та не наведено останнім належних підстав для його поновлення.

Як убачається з матеріалів провадження, ОСОБА_8 звернувся до суду 28.04.2025 зі скаргою про скасування постанови дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_11 від 24.06.2024 про закриття кримінального провадження № 0000365 від 09.03.2024, в якій одночасно просив також поновити строк на її подачу до слідчого судді.

Розглянувши вказане клопотання про поновлення процесуального строку та відмовивши у його задоволенні, слідчий суддя суду першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що відсутні поважні причини пропуску строку, оскільки про існування постанови дізнавача про закриття кримінального провадження ОСОБА_8 було відомо ще 08.04.2025 і останній зі скаргою звернувся до слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми вперше 09.04.2025, яка 10.04.2025 була повернута заявнику через пропуск строку її подачі до суду.

Таким чином, скарга подана до суду ОСОБА_8 з пропуском десятиденного строку на її подання, а наведені ним причини не є поважними, що унеможливлює його поновлення, тому рішення слідчого судді суду першої інстанції є законним, обґрунтованим і умотивованим, внаслідок чого ухвала підлягає залишенню без змін, а апеляційної скарги - без задоволення.

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418, 419 і 422 КПК України,

постановила:

Ухвалу слідчого судді Ковпаківського районного суду м. Суми від 02.05.2025 щодо повернення ОСОБА_12 його скарги на постанову дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_11 від 24.06.2024 про закриття кримінального провадження № 0000365 від 09.03.2024 - залишити без змін, а апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 на цю ухвалу - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4