"03" липня 2025 р. Справа № 363/2970/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2025 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за №0000099 від 23.04.2025 року за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Лебедівка, Вишгородського району, Київської області, українця, громадянина України, одруженого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

30.05.2025 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000099 від 23.04.2025 року за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 249 КК України.

Ухвалою суду від 02.06.2025 року призначене підготовче судове засідання по вказаному кримінальному провадженню на 03.07.2025 року.

03.07.2025 року від ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 249 КК України, до суду спрямоване клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності за вчинення ним кримінального правопорушення проступку за ч. 1 ст. 249 КК України, на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Так, встановлено, що 22.04.2025 року ОСОБА_4 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, за допомогою заборонених знарядь лову, приніс на берег Київського водосховища, в межах с. Лебедівка Вишгородського району Київської області заборонені знаряддя лову риби, а саме сітку з ліски в кількості 1 (одна) штука розмірами: довжиною - 80 м, висотою - 1 м, крок вічко - 38 мм. Відразу після цього, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом, за допомогою забороненого знаряддя лову, перебуваючи на березі Київського водосховища в межах с. Лебедівка Вишгородського району Київської області, усвідомлюючи протиправність своїх дій, із заздалегідь заготовленими забороненим знаряддям лову риби, а саме із сітки з ліски в кількості 1 (однієї) штуки, розмірами: довжиною - 50 м, висотою - 1 м, крок вічко - 38 мм, не маючи права на спеціальне використання водних живих ресурсів, передбаченого «Порядком здійснення спеціального використання водних біоресурсів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.2023 року за №1347, в порушення п.п.1 п.1 Розділу IV «Правил любительського рибальства», затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року за №700, відповідно до якого забороняється добування (вилов) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), зайшов на водойму Київського водосховища де, в порушення ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», встановив вищевказане заборонене знаряддя лову у воду, після чого повернувся на берег Київського водосховища. Далі, 23.04.2025 року близько 06 год. ранку ОСОБА_4 повернувся на берег Київського водосховища в межах с. Лебедівка Вишгородського району Київської області, зайшов до водойми, де зняв заборонене знаряддя лову із виловленою рибою. Вказане заборонене сіткове знаряддя лову, в якому містилась виловлена риба в кількості 21 екземплярів, ОСОБА_4 перемістив на берег Київського водосховища в межах с. Лебедівка Вишгородського району Київської області, за географічними координатами 50.71925, 30.53344, де і був виявлений інспекторами сектору водної поліції ВРПП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, які проводили оперативно-профілактичне відпрацювання.

Таким чином ОСОБА_4 , за допомогою забороненого сіткового знаряддя лову сітки з ліски в кількості 1 (одної) штуки, вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме риби, в кількості: лящ 5 екземплярів (1649 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 8245 грн.), плоскирка 2 екземпляра (1564 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 3128 грн.), синець звичайний 1 екземпляр (1581 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 1581 грн.), тарань (плітка звичайна) 12 екземплярів (1564 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 18768 грн.), окунь звичайний 1 екземпляр (3126 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 3162 грн.), чим заподіяв істотної шкоди державі на загальну суму 34 884 грн.

Відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.

У відповідності до п. 3 р. ІІ Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року за №700, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 16.11.2022 року за №1412/38748 та у відповідності до наказу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області за №94 від 26.03.2025 року, з 1 квітня встановлена заборона лову риби на період нересту.

Відповідно до висновку проведеної судової інженерно-екологічної експертизи, за критерієм «вилов риби в період нересту», (Наказ Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві га Київській області від 26.03.2025 року за № 94 «Про затвердження меж нерестовищ, у період нересту у 2025 році в районі діяльності Київського рибоохоронного патруля»), (у відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 року за № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля»): шкода рибному господарству України, яка завдана незаконним вилученням водних біоресурсів з природного середовища, загальною кількістю 21 екземпляр, з акваторії обвідного каналу Київського водосховища поблизу с. Лебедівка Вишгородського району Київської області кваліфікується, як істотна. Виходячи з вищевикладеного, своїми умисними діями, які виразились в незаконному зайнятті рибним добувним промислом, ОСОБА_4 заподіяв істотної шкоди інтересам держави, в особі Пірнівської територіальної громади Київської області, на загальну суму 34 884 грн.

За таких обставин, суд вважає кваліфікацію дій ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 249 КК України, як незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду - вірною.

03.07.2025 року до суду від обвинуваченого надійшло клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КК України, в якому він також просив скасувати арешт, накладений на незаконно виловлені біоресурси та заборонені знаряддя лову.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні зазначене клопотання підтримав та просив звільнити його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям, закрити кримінальне провадження на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КК України, оскільки вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення (проступку), за викладених в обвинувальному акті обставин, він визнає повністю, у скоєному щиро кається, активно сприяв органу досудового розслідування у розкритті зазначеного кримінального правопорушення, повністю відшкодував завдані ним збитки. Наслідки закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням його від кримінальної відповідальності йому роз`яснені та зрозумілі.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання обвинуваченого про звільнення його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України та закриття провадження у справі, підтвердивши наявність обставин, викладених обвинуваченим в клопотанні, додавши, що обвинувачений вперше вчинив кримінальний проступок, після вчинення кримінального правопорушення щиро покаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, повністю відшкодував, завдані ним збитки. Крім того, прокурор просив суд стягнути з обвинуваченого витрати, пов`язані з проведенням в рамках цього провадження,

експертизи та скасувати, накладений арешт на незаконно виловлені біоресурси та заборонені знаряддя лову, застосувавши до вказаних речових доказів спеціальну конфіскацію.

Представник потерпілого в судове засідання не прибув, надав суду заяву, в якій не заперечував проти задоволення клопотання обвинуваченого про звільнення його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України та закриття провадження у справі, підтвердивши, що задані збитки обвинуваченим відшкодовано в повному обсязі.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд вважає що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав:

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, згідно ст. 12 КК України відноситься кримінального проступку.

Статтею 44 КК України передбачено, що особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Так, згідно ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 правильно розуміє і не оспорює формулювання та характер пред`явленого йому обвинувачення, правову кваліфікацію дій за ч. 1 ст. 249 КК України, відсутні будь-які сумніви у добровільності та істинності його позиції, діяння, яке вчинив ОСОБА_4 , дійсно мало місце, отримало правильну кримінально-правову оцінку та ним визнано. Також обвинувачений цілком розуміє свої права, визначені ч. 3 ст. 285 КПК України, суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України, право заперечувати проти закриття кримінального провадження, а також наслідки закриття провадження і, після роз`яснення цих положень, наполягає на закритті провадження з підстави, передбаченої ст. 45 КК України.

Будь-яких обставин, які перешкоджали б суду прийняти процесуальне рішення за заявленим обвинуваченим клопотанням, судом не встановлено.

Відповідно до ст. ст. 284-288 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність. Звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє особу від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Таким чином, оскільки обвинувачений вперше вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України є кримінальним проступком, щиро покаявся у вчиненому, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, повністю відшкодував завдані ним збитки, надав клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності, а також беручи до уваги, що представник потерпілого не заперечував проти звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, суд вважає, що наявні всі умови та підстави для звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 249 КК України, на підставі ст. 45 КК України та закриття кримінального провадження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Згідно ч. 4 ст. 174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна.

Так, судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області від 24.04.2025 року накладено арешт на незаконно виловлені біоресурси, а саме: лящ - 5 екземплярів,

плоскирка - 2 екземплярів, синець звичайний - 1 екземпляр, тарань - 12 екземплярів, окунь звичайний - 1 екземпляр та заборонені знаряддя лову: 1 сітка з ліски: довжиною 50 м., висота 1 м. вічко 38 мм.; сумка зелено-синього кольору, розміром 40/49 см., сумка зеленого кольору, розміром 70/45 см., гумові штани-заброди зеленого кольору. Зі змісту вказаної ухвали слідує, що арешт накладений з метою забезпечення збереження речових доказів. Суд вважає за необхідне скасувати накладений під час досудового розслідування вказаного провадження арешт на зазначене майно, оскільки в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Що стосується питання речових доказів, суд виходить з вимог ст. ст. 96-1, 96-2 КК України та вважає, що вони підлягають спеціальній конфіскації на користь держави.

Відповідно до ст. 124 КПК України, ст. 368 КПК України, суд вважає за необхідне стягнути процесуальні витрати за проведення у кримінальному провадженні експертизи з обвинувачених на користь держави.

Відносно ОСОБА_4 запобіжний захід не обирався. Цивільній позов по справі не заявлено.

Керуючись ст. 45 КК України, ст. ст. 284- 288 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження за №0000099 від 23.04.2025 року за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України закрити, на підставі ст. 284 ч. 2 п. 1 КПК України.

Арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області 24.04.2025 року на незаконно виловлені біоресурси, а саме: лящ - 5 екземплярів, плоскирка - 2 екземплярів, синець звичайний - 1 екземпляр, тарань - 12 екземплярів, окунь звичайний - 1 екземпляр та заборонені знаряддя лову: 1 сітка з ліски: довжиною 50 м., висота 1 м. вічко 38 мм.; сумка зелено-синього кольору, розміром 40/49 см., сумка зеленого кольору, розміром 70/45 см., гумові штани-заброди зеленого кольору - скасувати.

На підставі ст. ст. 96-1 та 96-2 КК України застосувати спеціальну конфіскацію, якою речові докази по цьому кримінальному провадженні, а саме:

- виловлені біоресурси: а саме: лящ - 5 екземплярів, плоскирка - 2 екземплярів, синець звичайний - 1 екземпляр, тарань - 12 екземплярів, окунь звичайний - 1 екземпляр, що знаходяться на зберіганні у ФОП ОСОБА_5 примусово безоплатно вилучити у власність держави.

- заборонені знаряддя лову: 1 сітка з ліски: довжиною 50 м., висота 1 м. вічко 38 мм.; сумка зелено-синього кольору, розміром 40/49 см.; сумка зеленого кольору, розміром 70/45 см.; гумові штани-заброди зеленого кольору, що знаходяться на зберіганні в Управлінні державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області примусово безоплатно вилучити у власність держави.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави процесуальні витрати на проведення експертизи за №СЕ-19/111-25/30457-ФХЕД у розмірі 7 131,20 грн.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуюча суддя ОСОБА_1