Справа № 202/6110/25
Провадження № 1-кс/202/5001/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпра ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпра клопотання старшого слідчого відділу РЗЗС СУ ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене заступником керівника Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000343 від 03.06.2025 року у відношенні:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, працюючого на посаді начальника відділення військового обліку та бронювання Соборного районного у м. Дніпро ТЦК та СП, військовослужбовця Збройних Сил України, неодруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 362 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

Клопотання вмотивовано тим, що відділом розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000343 від 03.06.2025, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 362 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_2 , , протягом 2023-2025 рр. неодноразово вносили недостовірні відомості до Єдиного електронного реєстру призовників, військовозобов`язаних і резервістів «Оберіг» та знімали з військового обліку військовозобов`язаний без відсутності відповідних підтверджуючих документів.

Органом досудового розслідування встановлено, що до кримінального правопорушення причетний начальник відділення військового обліку та бронювання ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановлено, що ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 362 КК України, а саме:

- у перешкоджанні законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період, за попередньою змовою групою осіб;

- у організації в несанкціонованій зміні інформації, яка оброблюється в автоматизованих системах, вчинене особою, яка має право доступу до неї, вчинене повторно за попередньою змовою групою осіб;

03.07.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 362 КК України.

Зібрані докази у своїй сукупності дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 362 КК України та підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: інформуванням 2 відділу 5 управління ДВКР СБ України від 04.06.2025; допитом свідка ОСОБА_8 від 06.06.2025; допитом свідка ОСОБА_9 від 06.06.2025; протоколом огляду реєстру «Оберіг» від 11.06.2025; вилученими в ході проведення огляду обліковими картками відносно 35 осіб; актом службового розслідування від 16.06.2025, проведеним ІНФОРМАЦІЯ_3 ; додатком № 1 до акту службового розслідування від 16.06.2025; матеріалами службового розслідування; іншими матеріалами досудового розслідування.

У зв`язку з викладеним виникає необхідність у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу ОСОБА_6 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий вказує, що у слідства є достатні дані вважати, що ризики, передбачені п.п. 1,2,3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, об`єктивно наявні, що свідчить про неможливість їх запобігання шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_6 інших, більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, а тому він звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

В ході розгляду прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини, наявність обґрунтованої підозри та обґрунтованих ризиків, зазначивши про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, посилаючись на тяжкість вчиненого злочину, у зв`язку з чим просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Слідчий в судовому засіданні підтримав позицію прокурора.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання, зазначив, що ризики на які посилається прокурор не підтверджені, а підозра не обгрунтована. Окрім того, ОСОБА_6 є інвалідом 3 групи та постійно отримує інсулінотерапію, а застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може призвести до наслідків для його здоров`я. Просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що про порушення які були виявлені в ході перевірки він нічого не знав.

Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані докази, слідчий суддя прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України, та вручення стороні захисту копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Встановлено, що відділом розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000343 від 03.06.2025, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 362 КК України.

03.07.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1, ч. 3 ст. 362 КК України.

Слідчий суддя зазначає, що на даній стадії кримінального провадження судом вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання або продовження відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, зібраних органом досудового розслідування, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 р., «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 р.).

Із доданих до клопотання доказів вбачається, що кримінальне правопорушення мало місце, і є всі підстави вважати що підозрюваний може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, а тому на цій стадії процесу підозра є обґрунтованою.

До таких висновків слідчий суддя прийшов проаналізувавши надані до клопотання докази, а саме: витяг з ЄРДР; інформування 2 відділу 5 управління ДВКР СБ України від 04.06.2025; допит свідка ОСОБА_8 від 06.06.2025; допит свідка ОСОБА_9 від 06.06.2025; протокол огляду реєстру «Оберіг» від 11.06.2025; вилучені в ході проведення огляду облікові картками відносно 35 осіб; акт службового розслідування від 16.06.2025, проведеним ІНФОРМАЦІЯ_3 ; додаток № 1 до акту службового розслідування від 16.06.2025; матеріали службового розслідування та інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 КПК України,на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства", запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Слідчим та прокурором доведено існування ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а саме:

- на підставі достатніх вагомих доказів ОСОБА_6 повідомлено про підозру у скоєнні умисного, тяжкого злочину, за яким законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, у зв`язку із чим є загроза, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнення понесення покарання;

- підозрюваний ОСОБА_6 використовуючи службові відносини із військовослужбовцями ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою уникнення кримінальної відповідальності може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- підозрюваний ОСОБА_6 має можливість вплинути на свідків, які разом з ним проходили військову службу в РТЦК та СП, що фактично створить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків, у тому числі шляхом вмовляння, підкупу, залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій.

Підозрюваний раніше не судимий, на думку слідчого судді ризик вчинити інше кримінальне правопорушення слідчим і прокурором не доведено.

Слідчим суддею прийнято до уваги відомості про особу підозрюваного, який є військослужбовцем, на утриманні неповнолітніх дітей не має, раніше не судимий.

Відповідно до повідомлення про підозру підозрюваний вважається організатором вчинення злочину який надавав підлеглим злочинні накази.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя вважає доведеним, що на цій стадії досудового розслідування до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, т.щ. жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч.1 статтею 177 цього Кодексу.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу до підозрюваного у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Суд не приймає доводи сторони захисту про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, тому що він є військовослужбовцем і обов`язки підозрюваного за таким запобіжним заходом не узгоджується з його обов`язками несення військової служби.

Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Таким чином, враховуючи тяжкість злочинів, що підозрюваному інкримінуються, його роль організатора в інкримінованому злочині, наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України , користуючись своїм правом, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати підозрюваному розмір застави як альтернативний запобіжний захід.

Суд враховує доводи сторони захисту про наявність у підозрюваного захворювання, пов`язаного із регулярним прийомом ліків. Але ж , слідчий суддя виходить із того, що в умовах попереднього ув`язнення передбачені умови надання необхідної медичної допомоги і стороною захисту не надано доказів на підтвердження неможливості перебування підозрюваного в умовах тримання під вартою.

За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132,176-178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити .

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 04.09.2025 року включно без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді діє до 04.09.2025 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1