Справа № 161/846/25
Провадження № 1-кп/161/522/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Луцьк 01 серпня 2025 року

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря

судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань кримінальне провадження, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000531 від 10.07.2020, про обвинувачення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який народився, зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 , з вищою освітою, працює у КП «Луцькводоканал» на посаді начальника насосних та очисних споруд, одружений, несудимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.242 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

представника потерпілого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В

Згідно обвинувального акту обвинуваченому ОСОБА_3 інкримінується те, що перебуваючи на посаді начальника цеху насосних та очисних станцій каналізації комунального підприємства «Луцькводоканал», , розташованого за адресою: м.Луцьк, вул.Дубнівська, 26, тобто будучи службовою особою, у період часу з 25 травня 2020 року до 03 липня 2020 року неналежно виконав свої посадові обов`язки, пов`язані з дотримання вимог чинного законодавства щодо екологічної безпеки поверхневих вод, порушив правила охорони вод (водних об`єктів), що спричинило забруднення поверхневих вод і створило небезпеку для довкілля та масову загибель об`єктів тваринного світу, а саме риби за наступних обставин.

У відповідності до пунктів 15-18 Правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 465 від 25.03.1999 визначено, що скидання зворотних вод у водні об`єкти допускається тільки за умови одержання в установленому порядку дозволу на спеціальне водокористування. Необхідний ступінь очищення зворотних вод, що скидаються у водні об`єкти, визначається нормативами гранично допустимого скидання (ГДС) забруднюючих речовин. Граничний обсяг скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти встановлюється у дозволі на спеціальне водокористування. Нормативи ГДС забруднюючих речовин встановлюються з метою поетапного поліпшення якості води і дотримання санітарно-гігієнічних нормативів у місцях розташування водозаборів, а рибогосподарських - у водних об`єктах комплексного використання.

При здійсненні своєї господарської діяльності КП «Луцькводоканал» користувалось дозволом на спеціальне водокористування № 68/ВЛ/49д-18 від 26.01.2018, терміном дії з 01.01.2018 до 25.01.2021, який був чинним у період часу з 25.05.2020 до 03.07.2020.

Згідно вказаного дозволу затверджено ліміти скидання забруднюючих речовин (ГДС) та фактичні скиди речовин із зворотними (стічними) водами у поверхневі водні об`єкти, окремо для випуску №2 р. Стир/295 (294,95) км для завислих речовин. Умовами спеціального водокористування передбачено дотримання вимог водного законодавства, зокрема статті 44 Водного кодексу, санітарно-технічних норм з утримання експлуатаційної водозабірної споруди та водонесучих комунікацій.

Відповідно до п.п. 3, 5, 6, 7, 8, 12 ст.44 Водного кодексу України, водокористувачі зобов`язані дотримуватися встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території; не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об`єктам та об`єктам навколишнього природного середовища; утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої; здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами; здійснювати погоджені у встановленому порядку технологічні, лісомеліоративні, агротехнічні, гідротехнічні, санітарні та інші заходи щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених стічних вод; своєчасно інформувати центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центри контролю та профілактики хвороб центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування про виникнення аварійних забруднень.

Так, 01 серпня 2006 року ОСОБА_3 , відповідно до наказу (Розпорядження) про перевод на іншу роботу №77к з 01 серпня 2006 року був переведений з посади заступника начальника цеху насосних та очисних станцій каналізації комунального підприємства «Луцькводоканал» та призначений на посаду начальника цеху насосних та очисних станцій каналізації комунального підприємства «Луцькводоканал», що розташоване за адресою: м. Луцьк, вул. Дубнівська, 26.

Відповідно до посадової інструкції начальника цеху насосних та очисних станцій каналізації комунального підприємства «Луцькводоканал», затвердженої директором комунального підприємства «Луцькводоканал» ОСОБА_6 , начальник цеху насосних та очисних станцій каналізації здійснює організаційне та технічне керівництво експлуатаційною діяльністю цеху; силами працівників цеху забезпечує безперебійну та надійну роботу насосних станцій каналізації та ритмічну, безперебійну і якісну очистку стічних вод, що поступають на каналізаційно-очисну станцію (далі КОС); забезпечує виконання затвердженого плану очистки стічних вод по якості згідно гранично допустимих скидів (далі ГДС); здійснює контроль та охорону комплексу очисних споруд, обладнання, засобів транспорту та інших матеріальних цінностей, контролює виконання правил технічної експлуатації; здійснює контроль та нагляд за дотриманням водного і природоохоронного законодавства при експлуатації насосних станцій каналізації; веде облік та звітність, аналізує причини аварій, несправність у роботі споруд, обладнання, розробляє заходи по їх попередженню та ліквідації.

Начальник цеху несе відповідальність за безпечну та безперебійну роботу насосних станцій каналізації; за очистку стічних вод, що поступають на очисні споруди згідно затверджених ГДС; по нагляду за безпечну експлуатацію, ремонт та справний технічний стан машин, механізмів, запірної та запобіжної арматури; за дотримання вимог природоохоронного законодавства на об`єктах, вимог Державної екологічної інспекції у Волинській області, щодо навколишнього природного середовища.

Однак у період часу з 25.05.2020 до 03.07.2020, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_3 , будучи службовою особою, у порушення покладених на нього, відповідно до посадової інструкції начальника цеху насосних та очисних станцій каналізації обов`язків, порушив правила охорони вод (водних об`єктів), не забезпечив надійну роботу насосних станцій каналізації та ритмічну, безперебійну і якісну очистку стічних вод, що поступають на каналізаційно-очисні споруди, очистки стічних вод по якості ГДС, що призвело до скиду 1520954 м3 недостатньо очищених стічних вод з перевищенням встановлених нормативів амоній-іону, завислих речовин та інших забруднюючих речовин, з очисних споруд КП «Луцьководоканал» та потрапляння понаднормативних скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами КП «Луцьководоканал» з очисних споруд (випуск №2) міста Луцьк у річку Стир, між селом Липляни Ківерцівського району (на даний час Луцького району) та селом Княгининок Луцького району.

Так, відповідно до проведеного розрахунку, розмір збитків заподіяних державі внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами КП «Луцькводоканал» з очисних споруд (випуску №2) м. Луцьк в р. Стир за період з 27.05.2020 по 03.07.2020 становить 95690,63 гривень.

Крім того, внаслідок скиду недостатньо очищених стічних вод з перевищенням встановлених нормативів амоній-іону, заліза та завислих речовин, з очисних споруд КП «Луцьководоканал» та потрапляння понаднормативних скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами КП «Луцьководоканал» з очисних споруд (випуск №2) міста Луцьк у річку Стир, між селом Липляни Ківерцівського району (на даний час Луцького району) та селом Княгининок Луцького району 25.06.2020 в першій половині дня, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, зафіксовано факт забруднення води, що призвело до масової загибелі риби.

Загальна площа водного дзеркала ділянки р. Стир, на якій 25.06.2020 в першій половині дня, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, виявлено загибель риби, становить 177500 м2. На частині річки площею 600 м2, де спостерігалась загибель риби, виявлено на поверхні водного дзеркала та відібрано 53 екземпляри снулої риби. Іхтіопатологічним розтином виявлено патологічні зміни у зябрах снулої риби зябра блідого забарвлення, місцями з нашаруванням на зябрових пелюстках густого слизу брудно-сірого кольору. Збудників екто- та ендопаразитів риби не виявлено.

Скиди недостатньо очищених стічних вод з очисних споруд КП «Луцькводоканал» через випуск №2 у р. Стир в яких містилися завислі речовини (мул та слиз), спричинили загибель риби у зв`язку із механічною закупоркою дихальних шляхів (зябр) риби.

Проведеними розрахунками збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, здійсненими відповідно до Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України № 36 від 18.05.1995 встановлено факт загибелі 15450 екземплярів риби.

Збитки заподіяні рибному господарству внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, що спричинило загибель риби на річці Стир становлять 8290120,28 гривень.

Внаслідок неналежного виконання ОСОБА_3 своїх посадових обов`язків, не дотримання вимог нормативних актів з охорони навколишнього середовища, останнім порушено правила охорони вод (водних об`єктів), що знаходиться у прямому причинно-наслідковому зв`язку з забрудненням поверхневих вод річки Стир і створення небезпеки для довкілля та масовою загибеллю риби.

Таким чином, ОСОБА_3 інкримінується порушення правил охорони вод (водних об`єктів), що спричинило забруднення поверхневих вод і створило небезпеку для довкілля, та масову загибель об`єктів тваринного світу, тобто вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.242 КК України.

Захисник ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 подав письмове клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження на підставі ст.49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав клопотання захисника та надав на це свою згоду зазначивши, що правові наслідки такого звільнення йому роз`яснені та зрозумілі.

Прокурор та представник потерпілого не заперечили щодо задоволення клопотання, просили прийняти законне рішення.

Заслухавши думки учасників судового провадження, перевіривши обвинувальний акт, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ст.44 КК України особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.

Положеннями ст.49 КК України визначено: строки давності з огляду на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, після закінчення яких особа звільняється від кримінальної відповідальності; підстави такого звільнення від кримінальної відповідальності; обчислення перебігу строків давності, його відновлення, зупинення та переривання.

Строк давності - це передбачений ст.49 КК України певний проміжок часу з дня вчинення кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили, закінчення якого є підставою звільнення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, від кримінальної відповідальності.

Матеріально-правовими підставами звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків притягнення до кримінальної відповідальності є: закінчення встановлених ч.1 ст.49 КК України строків давності; відсутність обставин, що порушують їх перебіг (ч.ч.2-4 ст.49 КК України).

Відповідно до ч.1 ст.285 КПК України, особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених Законом України про кримінальну відповідальність.

Тобто, за змістом статей 284-288 КПК України підставами для звільнення особи від кримінальної відповідальності при розгляді справи в суді є наявність відповідної норми кримінального закону, яка передбачає таке звільнення, клопотання сторони кримінального провадження про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності та згода обвинуваченого на закриття кримінального провадження на цих підставах.

Початком перебігу строку давності є дата, коли кримінальні правопорушення, на думку сторони обвинувачення, були вчинені, тобто у період з 25 травня 2020 року по 03 липня 2020 року.

Відповідно до ч.4 ст.12 КК України нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років.

Із врахуванням положень ст.12, п.3 ч.1 ст.49 КК України, дане кримінальне правопорушення відноситься до категорії нетяжкого злочину, та у разі вчинення такого, особа звільняється від кримінальної відповідальності, якщо з дня вчинення нею кримінального правопорушення і до дня набрання вироком законної сили минуло п`ять років - у разі вчинення нетяжкого злочину, крім випадку, передбаченого у пункті 2 цієї частини.

Підставою звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.49 КК України є лише закінчення відповідного строку давності, який сплинув до дня набрання законної сили обвинувальним вироком суду щодо особи, яка вчинила злочин певної тяжкості. Таким чином, строк давності спливає під час досудового розслідування, під час судового провадження та після проголошення обвинувального вироку суду. Будь-які процесуальні дії протягом цих строків не припиняють їх перебіг. Якщо строк давності сплив до дня набрання законної сили обвинувальним вироком суду, то особа підлягає звільненню від кримінальної відповідальності незалежно від того, на якій стадії перебуває кримінальне провадження щодо цієї особи.

Судом не встановлено обставин і не отримано об`єктивних доказів на підтвердження підстав про зупинення або переривання строків давності, передбачених ч.3 ст.49 КК України.

З огляду на наведене, на час розгляду клопотання у даному кримінальному провадженні закінчився п`ятирічний строк давності, передбачений п.3 ч.1 ст.49 КК України.

Також суд зазначає, що дотримання умов, передбачених частинами 1-3 ст.49 КК України,є безумовним і звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі закінчення строків давності є обов`язковим.

Таким чином, суд, встановивши наявність усіх передбачених законом обставин, зобов`язаний звільнити особу від кримінальної відповідальності за цією підставою, незалежно від того, на якій стадії перебуває кримінальне провадження (справа) досудове розслідування, підготовче судове засідання, судовий розгляд справи судом першої інстанції, на стадії провадження в суді апеляційної, касаційної інстанції, але до набрання вироком суду законної сили.

Відповідно до вимог п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

У відповідності до ч.3 ст.288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Враховуючи вищенаведене, перевіривши законність заявленого клопотання та отримавши згоду на таке звільнення обвинуваченого ОСОБА_3 , з огляду на те, що кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.242 КК України, за яким він обвинувачується, відноситься до категорії нетяжкого злочину, з моменту інкримінованих подій минуло більше п`яти років, перебіг давності притягнення до кримінальної відповідальності, в розумінні ст.49 КК України, не зупинявся і не переривався, а тому суд приходить до висновку про можливість звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності на підставі ст.49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності та закриття кримінального провадження №0000531 від 10.07.2020 за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.242 КК України.

Порядок вирішення цивільного позову в кримінальному провадженні регламентований главою 9 КПК України.

Нормами кримінального процесуального закону, зокрема ст.129 КПК України, встановлено, що рішення про повне або часткове задоволення цивільного позову може бути винесене лише у разі визнання обвинуваченого винним у вчиненні кримінального правопорушення і ухвалення обвинувального вироку чи винесення постанови про застосування до особи примусових заходів виховного або медичного характеру.

Вирішення цивільного позову при звільненні особи від кримінальної відповідальності із закриттям провадження по справі суперечить вказаним вище нормам закону.

Враховуючи положення ст.129 КПК України, суд приходить до висновку, що цивільний позов не підлягає розгляду у випадках закриття кримінального провадження як на досудовому розслідуванні, так і в суді.

В той же час, у випадку закриття кримінального провадження на встановлених КПК України підставах, суд зобов`язаний роз`яснити цивільному позивачеві його право пред`явити аналогічний позов у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вимоги ст.ст. 128-129 КПК України, суд роз`яснює цивільному позивачу право на пред`явлення позовних вимог до обвинуваченого в порядку цивільного судочинства та залишає позов, який був пред`явлений в даному кримінальному провадженні, без розгляду.

Відповідно до ч.2 ст.124 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта, а оскільки суд звільняє ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності, процесуальні витрати за проведення експертиз необхідно прийняти за рахунок держави.

Керуючись ст.44 КК України, ст.ст. 128-129, 284-286, 288, 369-372, 376 КПК України, на підставі ст.49 КК України, суд,

П О С Т А Н О В И В

Клопотання захисника ОСОБА_7 задовольнити.

ОСОБА_3 звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.242 КК України, на підставі ст.49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності.

Цивільний позов Державної екологічної інспекції у Волинській області до обвинуваченого ОСОБА_3 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення залишити без розгляду.

Судові витрати за проведення експертиз в загальній сумі 31952 (тридцять одна тисяча дев`ятсот п`ятдесят дві) гривні 80 копійок прийняти за рахунок держави.

Кримінальне провадження №0000531 від 10.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.242 КК України, щодо ОСОБА_3 закрити на підставі п.1 ч.2 ст.284 КПК України, у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом 7 (семи) днів з дня її оголошення через Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий