Провадження № 1-кс/127/5491/25
У Х В А Л А

Іменем України

29 квітня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Вінницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000311 від 31.03.2025, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Вінницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим віддлом Відділу поліції №1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000311 від 31.03.2025, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 191 КК України, в ході здійснення якого, з метою відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням, виникла необхідність в накладенні арешту на майно, власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на частки нежитлового приміщення (офісного призначення) загальною площею 146,9 кв. м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , 92, АДРЕСА_2 .

На підставі викладеного, слідчий звернувся до суду з вищевказаним клопотанням та просила його задовольнити.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання.

Відповідно до частини другої статті 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

З огляду на наведене, з метою забезпечення арешту майна, підозрюваний не повідомлявся про розгляд даного клопотання.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. (ч. 2 ст. 170 КПК)

Відповідно до частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим віддлом Відділу поліції №1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000311 від 31.03.2025, за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 4 ст. 191 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчим зазначається, що що ОСОБА_5 , будучи обізнаним про те, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан, дія якого неодноразово продовжувалась, востаннє Указом Президента України від 19.04.2025 № 4356-ІХ, вчинив умисний злочин проти власності за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , будучи фізичною особою-підприємцем, діяльність якого пов`язана з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, відповідно до ст. 18 КК України є службовою особою. У невстановлений досудовим розслідуванням час та місці в нього виник злочинний умисел на заволодіння грошовими коштами Департаменту житлового господарства Вінницької міської ради, виділеними на виконання договорів підряду, на свою користь шляхом внесення до акту виконаних робіт за формою КБ-2в, який є офіційним документом, завідомо неправдивих відомостей про проведені будівельні роботи, які фактично не виконувались.

Між Департаментом житлового господарства Вінницької міської ради (, юридична адреса: Вінницька область, м. Вінниця, вул. Соборна, 59) замовник, та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 , юридична та фактична адреса: АДРЕСА_3 ) підрядник, укладено договір № 346 на виконання робіт по об`єкту будівництва з підготовки будинку до опалювального сезону: «Капітальний ремонт покрівлі житлового будинку за адресою: Україна, м. Вінниця, вул. О. Антонова, 12».

Відповідно до п. 1.1 зазначеного договору, підрядник за завданням замовника зобов`язується на свій ризик виконати роботи по об`єкту, передбачені даним договором.

Згідно з п. 1.2 договору, об`єкт будівництва: (будівельні роботи та поточний ремонт), на виконання заходів з підготовки будинку до опалювального сезону включає: капітальний ремонт покрівлі житлового будинку за адресою: Україна, м. Вінниця, вул. О. Антонова, 12.

Пункт 1.4 договору визначає, що склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання підряднику, встановлені у проектно-кошторисній документації.

Пункт 1.5 договору передбачає, що у разі виникнення необхідності проведення додаткових робіт, які не передбачені проектно-кошторисною документацією, склад та обсяги таких робіт можуть бути переглянуті з урахуванням вимог пунктів 3.23.5 договору.

Відповідно до п. 2.1 договору, підрядник зобов`язується розпочати виконання робіт протягом двох робочих днів з дати підписання договору і завершити їх згідно з календарним графіком протягом 40 календарних днів.

Згідно з п. 3.1 договору, договірна ціна робіт є динамічною, визначається на основі кошторису, що погоджується сторонами, та складає 3 098 500 грн 00 коп. (три мільйони дев`яносто вісім тисяч п`ятсот гривень 00 коп.), без ПДВ.

Пункт 4.1 договору визначає, що фінансування робіт здійснюється за рахунок коштів місцевого бюджету у сумі 3 098 500 грн 00 коп. (три мільйони дев`яносто вісім тисяч п`ятсот гривень 00 коп.), без ПДВ.

Відповідно до п. 4.2 договору, сума договору може коригуватись відповідно до бюджетних призначень.

Згідно з п. 4.3 договору, розрахунки за виконані роботи здійснюються на підставі довідки про вартість виконаних будівельних робіт (ф. № КБ-3) і актів виконаних будівельних робіт (ф. № КБ-2).

Пункт 4.4 договору встановлює, що вартість виконаних робіт, які підлягають оплаті, визначається відповідно до Державних будівельних норм з урахуванням обсягів фактично виконаних робіт.

Пункт 4.5 договору передбачає, що оплата за виконані роботи здійснюється протягом 30 робочих днів з дня реєстрації документів в органах казначейства.

Пункт 6.1 договору передбачає, що замовлення, постачання, приймання, розвантаження, складування, зберігання, подача на об`єкт матеріалів, конструкцій, виробів, техніки, устаткування та обладнання здійснюється силами підрядника.

Пункт 17.1 договору зазначає, що договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань, але не пізніше 31 грудня 2023 року.

Крім того, між зазначеними сторонами 09.08.2023 укладено додаткову угоду № 2 до договору підряду на капітальний ремонт покрівлі житлового будинку від 01.06.2023 № 346. Сторони погодили зменшення обсягів закупівлі, у результаті чого зменшилась загальна вартість договору:

Пункт 3 п. 3.1 «Договірна ціна» викладено в новій редакції: «Договірна ціна робіт динамічна, визначається на основі кошторису, що погоджується сторонами, та складає: 3 098 248 грн 84 коп. (три мільйони дев`яносто вісім тисяч двісті сорок вісім гривень 84 коп.), без ПДВ».

Пункт 4 п. 4.1 «Фінансування робіт та порядок проведення розрахунків» викладено в новій редакції: «Фінансування робіт здійснюється за рахунок коштів місцевого бюджету в сумі: 3 098 248 грн 84 коп. (три мільйони дев`яносто вісім тисяч двісті сорок вісім гривень 84 коп.), без ПДВ».

Реалізуючи злочинний умисел, ОСОБА_5 у невстановленому досудовим слідством місці, у невстановлений час, діючи умисно, з корисливих мотивів, достовірно знаючи про фактично виконані роботи відповідно до договору підряду № 346 від 01.06.2023, будучи службовою особою, затвердив власним підписом, після друкованого тексту « ОСОБА_6 (підрядник)» « ОСОБА_7 », та поставивши печатку «ФОП ОСОБА_5 », офіційний статус завідомо неправдивому акту № 1/414 за серпень 2023 року за формою № КБ-2в, у якому були вказані завідомо неправдиві відомості про обсяги та вартість фактично невиконаних робіт.

Невідповідність полягала у невиконанні наступних робіт: розбирання покриття покрівлі з рулонних матеріалів у 13 шари, площею 1122,0 м2; улаштування цементної вирівнювальної стяжки товщиною 50 мм, площею 897,6 м2. Вартість невиконаних будівельних робіт становить 157 262,85 грн (сто п`ятдесят сім тисяч двісті шістдесят дві гривні 85 коп.).

Крім того, ОСОБА_5 , усвідомлюючи покладені на нього обов`язки, перебуваючи за місцем виконання робіт за адресою: м. Вінниця, вул. О. Антонова, 12, протягом серпня 2023 року, діючи умисно в умовах воєнного стану, зловживаючи службовим становищем, з метою заволодіння грошовими коштами Департаменту житлового господарства Вінницької міської ради, надав останньому для оплати акт за формою КБ-2в № 1/414, в якому містились завідомо неправдиві відомості про обсяги робіт на суму 157 262,85 грн.

У серпні 2023 року на рахунок ФОП ОСОБА_5 , відкритий в АТ «Універсал Банк», Департаментом було перераховано кошти у сумі 3 098 248,84 грн, у тому числі й за актом № 1/414, що містить неправдиві відомості про обсяги та вартість невиконаних робіт.

Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи, обсяги та вартість фактично виконаних робіт не відповідали зазначеним у акті № 1/414 відповідно до договору підряду № 346. Вартість невиконаних робіт становить 157 262,85 грн.

Таким чином, Департаменту житлового господарства Вінницької міської ради було заподіяно матеріальної шкоди на суму 157 262,85 грн (сто п`ятдесят сім тисяч двісті шістдесят дві гривні 85 коп.).

За результатами проведених слідчих дій, 23 квітня 2025 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Вінниці, проживаючому за адресою: АДРЕСА_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 366, ч. 4 ст. 191 України.

Проаналізувавши зміст доданих до клопотання документів слідує висновок, що на час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 366, ч. 4 ст. 191 України, обґрунтована.

Обґрунтовуючи клопотання про накладення арешту на частки нежитлового приміщення (офісного призначення) слідчим зазначається, що необхідність накладення арешту на майно підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 366, ч. 4 ст. 191 КК України, зумовлена необхідністю відшкодування шкоди, завданої, внаслідок кримінального правопорушення, зокрема, відшкодування збитків державі в сумі 157 262,85 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, Вінницькою окружною прокуратурою Вінницької області в межах даного кримінального провадження заявлено цивільний позов до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення.

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №41719551 від 11.03.2025 слідує, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (РНОКПП НОМЕР_1 ) є власником частки нежитлового приміщення (офісного призначення) загальною площею 146,9 кв. м, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , приміщення № 91, 92, АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини п`ятої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт майна допускається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як зазначено вище, Вінницької окружною прокуратурою Вінницької області в межах даного кримінального провадження заявлено цивільний позов до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення, у сумі 157262,85 грн.

Таким чином, з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, врахувавши те, що Вінницькою окружною прокуратурою Вінницької області в межах даного кримінального провадження заявлено цивільний позов до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення, а відтак з метою забезпечення можливості відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення (цивільний позов), клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню.

В той же час, відповідно до пунктів 5, 6 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Таким чином, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, слідчий суддя вважає, що арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на частки нежитлового приміщення (офісного призначення) загальною площею 146,9 кв. м, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , приміщення № 91, АДРЕСА_5 , АДРЕСА_2 , необхідно накласти шляхом заборони розпоряджатися вказаним майном будь-яким чином, однак без позбавлення права користування вказаним майном.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме на на частки нежитлового приміщення (офісного призначення) загальною площею 146,9 кв. м, розташованого за адресою: АДРЕСА_4 , приміщення № 91, 92, АДРЕСА_2 , шляхом заборони розпоряджатися вказаним майном будь-яким чином, однак без позбавлення власника (користувача) права користування вказаним майном.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Вінницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Вінницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: