Справа №705/542/19
1-кс/705/808/25 УХВАЛА
19 травня 2025 року м.Умань
Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна в порядку статті 174 КПК України,
Близько 5 років діє обтяження майна, про яке заявник не знав, оскільки в кримінальному провадженні в нього не було жодного правового статусу, ухвалу слідчого судді про накладення арешту та/або постанову державного виконавця, якою здійснено таке обтяження майна, заявник не отримував. При цьому, саме кримінальне провадження закрито близько 5 років тому, як і виконавче провадження.
Заявник ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, причини неявки невідомі, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно.
Слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, письмово подав заяву від 19.05.2025, в якій просив клопотання про скасування арешту майна розглядати без його участі.
Дослідивши матеріали клопотання та надані слідчим матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання ОСОБА_3 належить задовольнити з огляду на таке.
Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.
Питання про скасування арешту майна при закритті кримінального провадження не вирішувалось.
З огляду на приписи п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України, згідно з якими до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слід зазначити, що подальший арешт майна за відсутністю передбачених для цього підстав може порушити право заявника на вільне використання належного йому майна, що буде суперечити загальним засадам володіння особою майном, приписам національного законодавства та вимогам ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 727/2878/19 (провадження № 14-516цс19), Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що вона вже неодноразово вирішувала питання щодо юрисдикції суду за вимогами про звільнення майна з-під арешту, накладеного за правилами кримінального судочинства, та вказала на таке:
Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України 2012 року регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.
Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України 2012 року, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.
На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України 2012 року), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу).
Крім того, у КПК України 2012 року немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу.
З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, Велика Палата Верховного Суду вважає, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України 2012 року накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.
Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні».
Відтак, слідчим суддею встановлені достатні підстави для скасування арешту на майно та оскільки зазначене кримінальне провадження закрито слідчим, а тому подальший арешт майна буде порушувати права ОСОБА_3 як власника майна.
Враховуючи викладені обставини, слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість поданого клопотання про скасування арешту майна, у зв`язку з чим вважає за необхідне його задовольнити.
Частиною 1 статті 309 КПК України зазначено перелік ухвал слідчого судді, які підлягають оскарженню під час досудового розслідування, перелік цих ухвал є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, а тому дана ухвала відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України не може бути оскаржена.
Керуючись ст. ст. 2, 3, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1