"28" травня 2025 р. Справа № 363/2277/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2025 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участі:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород обвинувальний акт у кримінальному провадженню № 0000088, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.04.2025 року, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Воропаїв, Вишгородського району, Київської області, громадянина України, одруженого, пенсіонера, утриманців не маючого, на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуваючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за обвинуваченням у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, суд,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Вишгородського районного суду Київської області перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000088 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 30.04.2025 року в межах кримінального провадження призначено підготовче судове засідання.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 до початку підготовчого судового засідання подав суду клопотання про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження.

У своєму клопотанні захисник ОСОБА_5 посилається на те, що ОСОБА_4 вперше притягається до кримінальної відповідальності, раніше кримінальних правопорушень не вчиняв, що підтверджується відповідною довідкою УІАП ГУНП Київської області.

Також обвинувачений добровільно, в повному обсязі відшкодував потерпілому заподіяну кримінальним правопорушенням шкоду, шляхом перерахування 08.05.2025 грошових коштів в сумі 62 798 грн. на розрахунковий рахунок Пірнівської сільської ради, що підтверджується відповідною квитанцією до платіжної інструкції.

Крім того, обвинувачений ОСОБА_4 після вчинення кримінального правопорушення щиро покаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, про що свідчить як його поведінка на місці події (надання детальних пояснень, згоди на огляд майна) та під час досудового розслідування (надання правдивих показань, згода з висновком експерта), так і добровільне відшкодування шкоди як беззаперечна ознака усвідомлення протиправності своїх дій і бажання виправити їх негативні наслідки.

Посилаючись на наявність підстав, визначених ст. 45 КК України, для звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України, та враховуючи положення ч.1, 2 ст.286, п.1 ч.2 ст. 284, ч.3 ст.288 КПК України, просив звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, на підставі ст.45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закрити кримінальне провадження № 0000088.

До клопотання захисник долучив копію квитанції до платіжної інструкції про переказ готівки №3 від 08.05.2025, якою підтверджується перерахування коштів в сумі 62 798 гривень 00 копійок ОСОБА_4 на рахунок НОМЕР_1 , отримувач ГУК у Київській області/Пірнівська сільська рада; Код отримувача 37955989, призначення платежу: 101;;24062100; ОСОБА_4 ; грошове стягнення за шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу в кримінальній справі №363/2277/25.

В підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_5 зазначене клопотання підтримав в повному обсязі, прохав суд його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 в підготовчому судовому засіданні повідомив суд, що суть обвинувачення йому зрозуміла, провину у вчиненні вказаного кримінального правопорушення за ч.1 ст. 249 КК України безумовно, беззастережно та беззаперечно визнає у повному обсязі, щиро кається у скоєному, підтверджує обставини та факти, викладені в обвинувальному акті, та підтримує клопотання захисника про звільнення його від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та закриття у зв`язку з цим кримінального провадження. Також повідомив суд, що він активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, та добровільно відшкодував заподіяні збитки в розмірі 62 798 гривень 00 коп., в підтвердження чого надав суду оригінал квитанції до платіжної інструкції про переказ готівки №3 від 08.05.2025.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні не заперечив проти задоволення заявленого захисником та обвинуваченим клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям та про закриття даного кримінального провадження, покликаючись на те, що обвинувачений дійсно вперше вчинив кримінальне правопорушення, щиро розкаюється у вчиненому та активно сприяв розкриттю даного кримінального правопорушення, збитки внаслідок вчинення даного кримінального проступку відшкодовано обвинуваченим повністю, отже наявні усі правові підстави для задоволення даного клопотання. Цивільний позов просив залишити без задоволення, у зв`язку з відсутністю предмету позову.

Представник потерпілої сторони Пірнівської сільської ради в підготовче судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду кримінального провадження повідомлений в належний процесуальний спосіб. До початку підготовчого судового засідання від потерпілої сторони до суду надійшли клопотання в яких було повідомлено суд про відшкодування обвинуваченим ОСОБА_4 завданих збитків на рахунок Пірнівської сільської ради та висловлено прохання про здійснення розгляду справи за відсутності представника потерпілого. Крім того, Пірнівська сільська рада подала до суду клопотання, у якому зазначила, що у зв`язку із відшкодуванням обвинуваченим ОСОБА_4 завданих збитків на рахунок Пірнівської сільської ради та дійовим каяттям останнього, сільська рада не заперечує проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи та подане клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності, суд приходить до наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується в наступному. 08.04.2025 близько 19.00 години ОСОБА_4 , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, приніс на берег річки Десна в межах села Воропаїв Вишгородського району Київської області заборонені знаряддя лову риби, а саме сітки з ліски в кількості 2-х (двох) штук аналогічними розмірами: довжиною - 65 м кожна, висотою - 1,5 м кожна, крок вічко - 42 мм. та металевий човен сіро-зеленого кольору з двома дерев`яними веслами.

Відразу після цього, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за допомогою заборонених знарядь лову, перебуваючи на березі річки Десна в межах села Воропаїв Вишгородського району Київської області, усвідомлюючи протиправність своїх дій, виключно для власного збагачення, із заздалегідь заготовленими забороненими знаряддями лову риби, а саме із сітками з ліски в кількості 2-х (двох) штук, аналогічними розмірами: довжиною - 65 м, висотою - 1,5 м, крок вічко - 42 мм, не маючи права на спеціальне використання водних живих ресурсів, передбаченого «Порядком здійснення спеціального використання водних біоресурсів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.2023 № 1347, в порушення п.п.1 п.1 Розділу IV «Правил любительського рибальства», затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, відповідно до якого забороняється добування (вилов) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), сів в металевий човен з двома дерев`яними веслами та виплив на ньому на відстань близько 50 метрів від берега річки Десна, де ОСОБА_4 , в порушення ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», встановив вищевказані заборонені знаряддя лову у воду, після чого повернувся на берег річки Десна.

09.04.2025 близько 05.00 години ОСОБА_4 повернувся до берегу річки Десна в межах села Воропаїв Вишгородського району Київської області, відплив від берега на відстань близько 50 метрів на власному металевому човні з двома дерев`яними веслами, де зняв раніше встановлені ним за вищевказаних обставин заборонені сіткові знаряддя лову, а саме 2 (дві) сітки з ліски аналогічними розмірами із свіжевиловленою рибою, а також, в порушення п.п. 4, 11 ч.5 розділу IV «Правил любительського рибальства», затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, відповідно до яких заборонено вилучати з рибогосподарського водного об`єкта знаряддя лову, що належать іншим особам, та водних біоресурсів. які знаходяться в цих знаряддях, а також заборонено перебувати на рибогосподарських водних об`єктах із забороненими знаряддями лову, або їх зберігання чи транспортування, зняв з води раніше встановлені за невстановлсних обставин інші заборонені знаряддя лову, а саме 2 (дві) сітки з ліски, розмірами: сітка №3 - довжиною - 65 м, висотою - 3 м, крок вічко - 60 мм; сітка №4 - довжиною - 65 м, висотою - 3 м, крок вічко - 50 мм із свіжевиловленою рибою.

Вказані заборонені сіткові знаряддя лову в кількості 4 (чотирьох) шт., в яких містилась свіжевиловлена риба в кількості 35 екземплярів, ОСОБА_4 перемістив на металевому човні на берег річки Десна в межах села Воропаїв Вишгородського району Київської області, за географічними координатами - 50.7760522, 30.6973605, де був виявлений інспектором сектору водної поліції ВРПП Вишгородського РУН ГУНП в Київській області спільно з старшим інспектором з особливих доручень Управління превентивної діяльності ГУНП в Київській області, які проводили рибоохоронний рейд.

Таким чином, ОСОБА_4 за допомогою заборонених сіткових знарядь лову сіток з ліски в кількості 4-х (чотирьох) штук вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме риби, в кількості: щука звичайна - 1 екземпляр (3468 грн. за 1 екземпляр), карась сріблястий - 3 екземплярів (1581 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 4743 грн.), лящ - 10 екземплярів (1649 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 16490 грн.), плоскирка - 3 екземплярів (1564 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 4692 грн.), синець звичайний - 2 екземплярів (1581 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 3162 грн.), плітка звичайна - 13 екземплярів (1564 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 20332 грн.), окунь звичайний - 2 екземплярів (3162 грн. за 1 екземпляр, на загальну суму 6324 грн.), судак звичайний - 1 екземпляр (3587 грн. за 1 екземпляр), чим заподіяв істотної шкоди державі на загальну суму 62 798 гривні (шістдесят дві тисячі сімсот дев`яносто вісім гривень).

Відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність.

У відповідності до пункту 3 розділу II Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 16.11.2022 за №1412/38748, та у відповідності до наказу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області №94 від 26.03.2025, з 1 квітня встановлена заборона лову риби на період нересту.

Відповідно до висновку проведеної судової інженерно-екологічної експертизи, за критерієм «добування великої кількості риби», «вилов риби в період нересту», у відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля», шкода рибному господарству України, яка завдана незаконним вилучанням водних біоресурсів з природного середовища 09.04.2025 з акваторії річки Десна села Воропаїв Вишгородського району Київської області, складає 62 798 гривень, що у сукупності з матеріальними збитками кваліфікується, як істотна.

Виходячи з вищевикладеного своїми умисними діями, які виразились в незаконному зайнятті рибним добувним промислом, ОСОБА_6 заподіяв істотної шкоди інтересам держави в особі Пірнівської територіальної громади Київської області, на загальну суму 62 798 гривні (шістдесят дві тисячі сімсот дев`яносто вісім гривень).

Таким чином ОСОБА_6 вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України, а саме незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.

Згідно з ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у кримінальній справі за наявності підстав, передбачених ч. 2 ст.284 КПК України, зокрема у разі звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом: у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність. При цьому частиною третьою статті 285 КПК визначено, що у разі якщо підозрюваний чи обвинувачений, щодо якого передбачене звільнення від кримінальної відповідальності, заперечує проти цього, досудове розслідування та судове провадження проводяться в повному обсязі в загальному порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання. При цьому частиною другою статті 288 КПК передбачено, що суд зобов`язаний з`ясувати думку потерпілого щодо можливості звільнення підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності.

Згідно ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Отже, передумовами для звільнення особи від кримінальної відповідальності є: вчинення вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину; щире каяття після вчинення кримінального правопорушення; активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення; повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.

В підготовчому судовому засіданні судом було встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 правильно розуміє і не оспорює формулювання та характер пред`явленого йому обвинувачення, правову кваліфікацію своїх дій за ч. 1 ст. 249 КК України, підтверджує обставини та факти, викладені в обвинувальному акті, беззаперечно визнає свою провину у скоєному та щиро кається, а відтак діяння, яке поставлено обвинуваченим у провину, дійсно мало місце, вчинене ним та отримало правильну кримінально-правову оцінку, визнається самим обвинуваченим.

Крім того, судом встановлено, що обвинувачений цілком розуміє свої права, визначені ч. 3 ст. 285 КПК України, підставу звільнення від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України, а також наслідки закриття провадження з цієї підстави і після роз`яснення цих положень наполягав на закритті провадження з підстави, передбаченої ст. 45 КК України.

Вчинене обвинуваченим кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, в силу положень ст. 12 КК України відноситься до категорії проступків.

Відповідно до правової позиції, яка викладена у постанові Верховного Суду від 06.09.2022 у справі № 497/374/2021, факт дійового каяття особи повинен знайти своє відображення у матеріалах кримінального провадження. Відсутність хоча би однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення кримінального правопорушення чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Виходячи з системного тлумачення законодавства і судової практики щире каяття характеризує ставлення особи до вчиненого кримінального правопорушення та проявляється в тому, що вона визнає свою вину, щиро жалкує про вчинене, бажає виправити ситуацію, що склалася, дає правдиві показання, негативно оцінює кримінальне правопорушення та засуджує свою поведінку. При цьому щире каяття - це не формальна вказівка на визнання своєї вини, а відповідне ставлення до скоєного та бажання залагодити провину, що має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації. Однак саме по собі щире каяття є лише пом`якшуючою покарання обставиною, а не підставою, яка обов`язково тягне за собою звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Що стосується активного сприяння розкриттю злочину, то таким необхідно вважати надання добровільної допомоги органам досудового розслідування будь-яким чином, зокрема таким, як повідомлення правоохоронним органам невідомих їм обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному проваджені, надання доказів, інших відомостей про власну кримінальну діяльність чи діяльність інших осіб, викриття співучасників, надання допомоги в їх затриманні, добровільна видача знарядь та засобів вчинення злочину, майна, здобутого злочинним шляхом або ж допомога у розшуку цього майна. Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Таким чином, звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям неможливе у зв`язку із відсутністю хоча б однієї з підстав визначених ст. 45 КК України.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, обвинувачений вперше вчинив кримінальний проступок, передбачений ч.1 ст.249 КК України, що підтверджуєтеся дослідженою в судовому засіданні довідкою УІАП ГУНП Київської області №57-11042025/32028; активно сприяв розкриттю злочину, про що свідчить його поведінка як на місці події та під час досудового розслідування (добровільно допомагав органам досудового розслідування, повідомляв щодо обставин, способу вчинення ним кримінального правопорушення, надавав детальні пояснення та правдиві покази, надавав згоду на огляд майна, добровільно видав знаряддя та засоби вчинення злочину, майна здобутого злочинним шляхом). Внаслідок скоєння вказаного кримінального правопорушення обвинуваченим відшкодовано шкоду потерпілій стороні у повному обсязі, про що свідчить досліджена в судовому засіданні квитанція до платіжної інструкції про переказ готівки №3 від 08.05.2025, якою підтверджується перерахування коштів в сумі 62 798 гривень 00 копійок ОСОБА_4 на рахунок НОМЕР_1 , отримувач ГУК у Київській області/Пірнівська сільська рада; призначення платежу: 101;;24062100; ОСОБА_4 ; грошове стягнення за шкоду заподіяну навколишньому природному середовищу в кримінальній справі №363/2277/25. У судовому засіданні обвинувачений щиро покаявся у вчиненому кримінальному правопорушенні.

Таким чином, будь-яких обставин, які згідно з вимогами кримінального процесуального закону перешкоджали б суду прийняти процесуальне рішення за заявленим захисником обвинуваченого ОСОБА_4 клопотанням, не встановлено.

Суд вважає, що наявні всі обов`язкові підстави, передбачені ст. 45 КК України, для звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності, у зв`язку з дійовим каяттям.

На підставі наведеного, суд приходить до переконання, що клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, тому суд вважає за можливе звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження відносно нього - закрити.

Питання речових доказів слід вирішити відповідно до ст.100 КПК України, ст. 96-2 КК України, вирішивши питання щодо скасування арешту майна.

До речових доказів: металевого човну сіро-зеленого кольору з двома дерев`яними веслами, двох пластикових ящиків синього та чорного кольору, аналогічними розмірами 75x45 см, заборонених знарядь лову сітки №1 - довжиною - 65 м, висотою - 1,5 м, крок вічко - 42 мм; сітки №2 - довжиною - 65 м, висотою - 1,5 м, крок вічко - 42 мм; сітки №3 - довжиною - 65 м, висотою - 3 м. крок вічко - 60 мм; сітка №4 -довжиною - 65 м, висотою - З м. крок вічко - 50 мм., які використані обвинуваченим як засоби для вчинення злочину, слід застосувати спеціальну конфіскацію відповідно до положень ч. 1 ст. 96-1, ст. 96-2 КК України.

Запобіжний захід обвинуваченому не обирався.

Вирішуючи питання щодо цивільного позову, суд виходить із наступного.

Закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності є нереабілітуючою підставою, а тому така особа не звільняється від обов`язку відшкодувати заподіяну її діями шкоду (п.1 ч.2 ст.284 КПК України).

Водночас, у разі постановлення ухвали про закриття кримінального провадження у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності, заявлений у кримінальному провадженні цивільний позов по суті не вирішується, а залишається без розгляду. У такому випадку позивач вправі вирішити свої позовні вимоги в порядку цивільного судочинства.

Наведене обґрунтовано випливає з положень ч.1 ст.129 КПК України, згідно з якими вирішення цивільного позову по суті заявлених вимог можливо лише у разі ухвалення обвинувального вироку або постановлення ухвали про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. У такому випадку суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Тому, у випадку звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК та закриття кримінального провадження, цивільний позов у кримінальному провадженні не підлягає вирішенню по суті та підлягає залишенню без розгляду.

Отже, наявний в матеріалах справи цивільний позов прокурора Вишгородської окружної прокуратури у кримінальному провадженні № 0000088 від 09.04.2025року, поданий в інтересах держави в особі Пірнівської селищної ради та Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області, до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про відшкодування шкоди в порядку ст.128 КПК України, суд вважає за необхідне залишити без розгляду.

Враховуючи вимоги ст. 126 КПК України та висновок Великої Палати Верховного Суду від 17.06.2020 (справа № 598/1781/17) щодо необхідності стягнення процесуальних витрат з обвинуваченого при постановленні рішення про звільнення від кримінальної відповідності з нереабілітуючих підстав, суд вважає за необхідне процесуальні витрати за проведення судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/111-25/22920-ФХЕД від 22.04.2025 року у розмірі 7131 (сім тисяч сто тридцять одна) гривня 20 копійок стягнути з обвинуваченого ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст. 45 КК України, п. 1 ч. 2 ст. 284, ст. 288 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження - задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, на підставі статті 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження № 0000088 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.04.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Цивільний позов Вишгородської окружної прокуратури Київської області, поданий в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області, Пірнівської сільської ради до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про відшкодування шкоди - залишити без розгляду.

Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Вишгородського районного суду Київської області від 09.04.2025 року на майно: незаконно вилучені водні біоресурси, а саме риба: щука звичайна - 1 екземпляр, карась сріблястий - 3 екземпляри, лящ - 10 екземплярів, плоскирка - 3 екземпляри, синець звичайний - 2 екземпляри, плітка звичайна - 13 екземплярів, окунь звичайний - 2 екземпляри, судак звичайний - 1 екземпляр; заборонені знаряддя лову - сітки з ліски в кількості 4 шт. розмірами: сітка №1 - довжиною 65 м, висотою 1,5 м, крок вічко 42 мм; сітка №2 - довжиною 65 м, висотою 1,5 м, крок вічко 42 мм; сітка №3 - довжиною 65 м, висотою 3 м, крок вічко 60 мм; сітка №4 -довжиною 65 м, висотою 3 м, крок вічко 50 мм, металевий човен сіро-зеленого кольору з двома дерев`яними веслами, два пластикових ящика синього та чорного кольору, аналогічними розмірами 75x45 см. скасувати.

На підставі ст. 100 КПК України, ч.2 ст. 96-2 КК України речові докази, а саме:

- водні біоресурси, а саме риба: щука звичайна - 1 екземпляр, карась сріблястий - 3 екземпляри, лящ - 10 екземплярів, плоскирка - 3 екземпляри, синець звичайний -2 екземпляри, плітка звичайна - 13 екземплярів, окунь звичайний - 2 екземпляри, судак звичайний - 1 екземпляр, які знаходяться на зберіганні на рибоприймальному пункті фізичної особи-підприємця ОСОБА_7 , який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 - конфіскувати шляхом передачі відповідним установам за належністю;

- заборонені знаряддя лову: сітка №1 - довжиною 65 м, висотою 1,5 м, крок вічко 42 мм; сітка №2 - довжиною 65 м, висотою 1,5 м, крок вічко 42 мм; сітка №3 - довжиною 65 м, висотою 3 м, крок вічко 60 мм; сітка №4 - довжиною 65 м, висотою 3 м, крок вічко - 50 мм, що знаходяться на зберіганні на території складу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м.Києві та Київській області, розташованого на роздільній дамбі Київської ГЕС м. Вишгорода Київської області конфіскувати в дохід держави;

- металевий човен сіро-зеленого кольору з двома дерев`яними веслами, два пластикових ящика синього та чорного кольору, аналогічними розмірами 75x45 см., що знаходяться на зберіганні на території складу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м.Києві та Київській області, розташованого на роздільній дамбі Київської ГЕС м. Вишгорода Київської області конфіскувати в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , процесуальні витрати за проведення судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/111-25/22920-ФХЕД від 22.04.2025 року у розмірі 7131 (сім тисяч сто тридцять одна) гривня 20 копійок.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 30.05.2025 року о 10 год. 00 хв.

Головуючий суддя ОСОБА_1