Справа № 396/428/24
Провадження № 1-кс/396/362/25
УХВАЛА
08.09.2025 року м. Новоукраїнка
В С Т А Н О ВИ В:
28.08.2025 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191 КК України та ч.1 ст.366 КК України.
В обґрунтування необхідності обрання запобіжного заходу у виді застави підозрюваному ОСОБА_6 слідчий зазначає необхідність запобігання ризикам, передбаченим п.п.1, 2, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування, суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
У зв`язку з цим слідчий прохає обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у виді застави, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим ризикам, тому слідчий звернувся з зазначеним клопотанням.
Під час судового розгляду прокурор клопотання підтримав, прохав його задовольнити, вказуючи на обгрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Захисник та підозрюваний проти клопотання заперечили, вказуючи на необгрунтованість підозри та відсутність у підозрюваного коштів на сплату застави. Крім того, підозрюваний зазначив, що досудове розслідування по справі триває з квітня 2023 року, він за цей час не змінював місце проживання, разом з тим, враховуючи посадові обов"язки, може виїжджати за межі Кіровоградської області та за кордон, оскільки особисто укладає угоди, в тому числі і такі, що мають у військовий час певне значення для забезпечення функціонування критичної інфраструктури.
Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши долучені до клопотання докази, приходжу до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з огляду на наступне.
За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).
Оскільки на даному етапі кримінального провадження на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про ймовірну причетність до вчинення злочину, в якому він підозрюється.
Слідчим суддею звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.
Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.
Так, вказаний ризик є наявним протягом усього розгляду кримінального провадження, як на стадії досудового розслідування так і під час розгляду кримінального провадження по суті до винесення судом кінцевого рішення, однак, прогнозованість такої поведінки з боку підозрюваного слід оцінювати з урахуванням індивідуальності особи підозрюваного та обставин кримінального провадження, в даному випадку це те, що: підозрюваний має постійне місце роботи, є директором ТОВ «ГІДРОЕЛЕКТРОЦЕНТР», постійне місце проживання, враховуючи сімейний стан, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, строк проведення досудового розслідування, під час якого фактів ухилення або перешкоджання проведенню досудового розслідування не встановлено. Тобто, вірогідність переховування підозрюваного від слідства та суду, враховуючи наведені обставини, слідчий суддя відносить до низького.
Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З урахуванням обставин кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що застава у межах, які визначені п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України може забезпечити належну поведінку підозрюваного та уникненню встановленого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, ризику, а тому, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн., з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що буде достатньою мірою гарантувати виконання ОСОБА_6 покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України.
Саме такий розмір застави, на переконання слідчого судді, буде тим стимулюючим фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків і такий розмір підозрюваний або інша особа (заставодавець) боятиметься втратити внаслідок невиконання процесуальних обов`язків. Такий розмір застави є розумним з огляду на необхідність виконання завдань кримінального провадження та не є завідомо непомірним для підозрюваного, оскільки підозрюваний працює, а сторона захисту не надала доказів, які б свідчили про перебування ОСОБА_6 у скрутному майновому положенні.
На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави.
Відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Разом з тим, суд ураховує, що згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Застосування будь-яких обмежувальних заходів у кримінальному провадженні, у т.ч. при застосуванні до особи запобіжного заходу, мають бути пропорційними та необхідними.
Враховуючи, що обвинувачений не змінював місце проживання, не чинить перешкод щодо проведення досудового розслідування, хоча наразі відсутні дані щодо допиту осіб, як свідків у кримінальному провадження, під час досудового розслідування можливо проведення допиту свідків, підозрюваний не заперечує щодо подальшого виконання покладених на нього обов"язків та зазначає про подальше забезпечення своєї явки до слідчого, суду, суд приходить до висновку, про необхідність покладення обов"язків щодо необхідності прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду та утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, або будь - якою особою, визначеною слідчим, за винятком їх участі в процесуальних діях.
На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 183-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України,
Клопотання задовольнити.
Покласти на ОСОБА_6 , в межах строку досудового розслідування, - на строк до 28 жовтня 2025 наступні обов`язки:
1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;
2) утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, або будь - якою особою, визначеною слідчим, за винятком їх участі в процесуальних діях.
Роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд, вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1