Провадження № 51-458 км 25
04 червня 2025 року колегією суддів третьої судової палати ККС ВС у кримінальному провадженні за касаційною скаргою захисника ОСОБА_1 в інтересах засудженого ОСОБА_2 на вирок Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 19 квітня 2024 року та ухвалу Тернопільського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року було ухвалене рішення, яким було вирішено касаційну скаргу захисника ОСОБА_1 задовольнити частково. Ухвалу Тернопільського апеляційного суду від 13 листопада 2024 року щодо ОСОБА_2 скасувати та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції. Обрати обвинуваченому ОСОБА_2 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, а саме до 02 серпня 2025 року включно.
Основним мотивом такого рішення стало таке.
У протоколі огляду предмету від 16.06.2022 (т. 1 а. с. 106) зазначено, що об`єктами огляду є предмет, візуально схожий на гранату, який знаходиться в сейф упакуванні АВ2011738, та предмет, візуально схожий на запал, який знаходиться в сейф упакуванні АВ2011739.
Далі у протоколі вказується, що поверхні вказаних поліетиленових пакетів обробляються дактилоскопічним порошком і з них вилучаються сліди папілярного візерунку пальців рук. Огляд проведено за участі спеціаліста ОСОБА_3 та двох понятих. Також у протоколі зазначається про упакування предметів, візуально схожих на гранату і запал, разом із первинним упакуванням до нових сейф пакетів з відповідними номерами.
Таким чином, зі змісту зазначеного протоколу вбачається, що вилучені граната і запал були розпаковані спеціалістом, оглянуті, що підтверджується відповідною фототаблицею, яка є додатком до протоколу.
Однак при цьому у протоколі вказано, що вилучення папілярних візерунків було проведено не з предметів, які були об`єктами огляду, а з самих пакетів, в які вони були упаковані слідчим при вилученні під час обшуку.
З метою усунення цього протиріччя місцевим судом було допитано спеціаліста криміналіста СКЗ СВ Тернопільського РУ поліції ГУ НП в Тернопільській області ОСОБА_3 , який був залучений до проведення огляду. Він пояснив, що виявив папілярні візерунки саме на предметах схожих на гранату і на запал, а не на пакетах, в які було упаковано речові докази.
Суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов висновку, що пояснень спеціаліста в судовому засіданні достатньо для встановлення факту вилучення папілярних візерунків саме з гранати і запалу, а не з пакетів, як вказано у протоколі, однак колегія суддів вважає такі висновки суперечливими.
Згідно з ч. 7 ст. 223 КПК України слідчий, прокурор зобов`язаний запросити не менше двох незаінтересованих осіб (понятих) для пред`явлення особи, трупа чи речі для впізнання, огляду трупа, в тому числі пов`язаного з ексгумацією, слідчого експерименту, освідування особи. Винятками є випадки застосування безперервного відеозапису ходу проведення відповідної слідчої (розшукової) дії. Поняті можуть бути запрошені для участі в інших процесуальних діях, якщо слідчий, прокурор вважатиме це за доцільне.
Понятими не можуть бути потерпілий, родичі підозрюваного, обвинуваченого і потерпілого, працівники правоохоронних органів, а також особи, заінтересовані в результатах кримінального провадження.
Зазначені особи можуть бути допитані під час судового розгляду як свідки проведення відповідної слідчої (розшукової) дії.
Таким чином, відповідно до положень чинного КПК України вирізняється два основних способи забезпечення достовірності результатів певної слідчої (розшукової) дії: 1) безперервний відеозапис ходу проведення відповідної слідчої (розшукової) дії; 2) залучення понятих.
Зі змісту протоколу огляду предмета від 16 червня 2022 року вбачається, що зазначену слідчу дію було проведено за участю двох понятих - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які підписали відповідний протокол (т. 1 а. с.106-108). Відеозапис проведення цієї слідчої дії не здійснювався.
Однак, ні суд першої інстанції, ні апеляційний суд не допитували понятих щодо обставин проведення зазначеної слідчої дії, зокрема про те, де саме були виявлені папілярні візерунки, визнавши можливим обмежитись допитом спеціаліста, який є працівником поліції, та вирішивши, що його пояснень достатньо для спростування інформації, зазначеної у протоколі огляду.
Про необґрунтованість цього зазначалося і в апеляційні скарзі сторони захисту, однак належних відповідей на такі доводи ухвала апеляційного суду не містить.
Враховуючи це, колегія суддів вбачає, що апеляційний суд вимоги ст. 419 КПК України за результатами розгляду апеляційної в повному обсязі не виконав, обґрунтованих відповідей на всі доводи апеляційної скарги не дав, що є істотним порушенням вимог КПК України, яке могло перешкодити ухвалити законне і обґрунтоване судове рішення.
З такою позицією колегії суддів не погоджуюся, вбачаючи, що касаційна скарга мала бути залишена без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без зміни.
В цілому погоджуючись з тим, що відповідно до положень чинного КПК України вирізняється два основних способи забезпечення достовірності результатів певної слідчої (розшукової) дії: 1) безперервний відеозапис ходу проведення відповідної слідчої (розшукової) дії; 2) залучення понятих, вбачаю, що й отримання пояснень спеціаліста, який брав участь у певній слідчій дії, або ж спеціаліста, який такої участі не брав, однак володіє спеціальними знаннями, що можуть стати в нагоді для усунення різного роду непорозумінь та протиріч, не суперечить положенням чинного КПК України як один з можливих способів перевірки достовірності результатів певної слідчої дії, які викладені у певному документі, зокрема протоколі такої слідчої дії
На це вказує зміст положень ст. 358 КПК України, де зазначено, що протоколи слідчих (розшукових) дій та інші долучені до матеріалів кримінального провадження документи, якщо в них викладені чи посвідчені відомості, що мають значення для встановлення фактів і обставин кримінального провадження, повинні бути оголошені в судовому засіданні за ініціативою суду або за клопотанням учасників судового провадження та пред`явлені для ознайомлення учасникам судового провадження, а в разі необхідності - також іншим учасникам кримінального провадження. Учасники судового провадження мають право ставити запитання щодо документів свідкам, експертам, спеціалістам.
За таких обставин вбачаю, що за відсутності обґрунтованих претензій до насамперед законності такого шляху перевірки достовірності результатів вказаної слідчої дії, неможливо говорити про те, що допит понятих у такому разі є обов`язково необхідним чи є єдино правильним шляхом.
Вбачаю, що, оскільки зазначені шляхи перевірки достовірності результатів слідчої дії в цій ситуації є однаково можливими, вибір конкретного з них є питанням свободи розсуду конкретного судді (колегії суддів), а питання достатності пояснень спеціаліста для усунення наявного протиріччя - є питанням внутрішнього переконання конкретного судді (колегії суддів).
Суддя ОСОБА_6