Справа № 755/3059/25 Головуючий у І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/824/3848/2025 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_2
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 серпня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

з участю прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

особи, стосовно якої застосовані заходи медичного характеру ОСОБА_8 ,

законного представника ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 28 лютого 2025 року про застосування щодо ОСОБА_8 примусових заходів медичного характеру,

В С Т А Н О В И Л А:

В провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру у вигляді надання амбулаторної психіатричної допомоги у примусовому порядку відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження за № 0003909 від 20.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

УхвалоюДніпровського районного суду м. Києва від 28 лютого 2025 року задоволено зазначене клопотання.

Судом встановлено, що 20.11.2024 близько 18 години ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці, діючи з прямим умислом, спрямованим на неправдиве повідомлення про підготовку вибуху, точно та достовірно знаючи про те, що інформація яку він збирається поширити є неправдивою, здійснив завідомо неправдиве повідомлення, яке порушить громадську безпеку, припускаючи можливість залучення органами влади значної кількості сил і засобів для перевірки фактів, викладених ним в усному повідомленні про підготовку вибуху, і запобіганню можливої загрози життю, здоров`ю людей, пошкодженню майна, та бажаючи настання таких наслідків, діючи умисно, здійснив дзвінок з мобільного телефону марки «ZTE» моделі «blade v2020 smart» з номером IMEI1: НОМЕР_1 IMEI2: НОМЕР_2 , S/N: НОМЕР_3 із сім-картками НОМЕР_4 та НОМЕР_5 на лінію екстреного виклику «102», територією обслуговування якого є ГУНП у м. Києві, та анонімно повідомив співробітникам поліції завідомо неправдиву інформацію про загрозу вибуху, а саме про те, що встановив у квартирі в якій проживає за адресою: АДРЕСА_1 , вибуховий пристрій розтяжки з гранатою, що призвело до безпідставного відволікання сил і засобів спеціальних служб.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу змінити у зв`язку з істотним порушенням кримінального процесуального закону та неправильним застосуванням закону України про кримінальну відповідальність, виключивши з мотивувальної частини твердження про наявність прямого умислу, злочинної мети та усвідомлення ОСОБА_8 кримінальної протиправності його незаконних дій.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що як вбачається із висновку судово-психіатричного експерта № 222 від 13.02.2025, складеного Відділом СПЕ Центру судових експертиз ДУ «ІСП МОЗ України», ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на даний час страждає на психічний розлад - «Біполярний афективний розлад, стан нестійкої ремісії» (F31.7 за MKX 10 перегляду). Даний психічний розлад істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в період часу до якого відноситься діяння, в скоєнні якого підекспертний на даний час підозрюється, страждав на психічний розлад - «Біполярний афективний розлад, поточний епізод манії без психотичних симптомів» (F31.1 за MKX 10 перегляду) та за своїм психічним станом у зазначений період не міг усвідомлювати свої дії та керувати ними.

В той же час, відповідно до мотивувальної частини оспорюваного судового рішення, суд зазначив про наявність прямого умислу, злочинної мети та усвідомлення ОСОБА_8 кримінальної протиправності його незаконних дій, що фактично є складовою суб`єктивної сторони кримінального правопорушення. За встановлених у даному кримінальному провадженні обставин щодо вчинення суспільно-небезпечних дій у стані неосудності, посилання на наявність умислу, злочинної мети та усвідомлення ОСОБА_8 кримінальної протиправності його незаконних дій в судовому рішенні про застосування примусових заходів медичного характеру є неприпустимим.

Заслухавши доповідь судді, прокурора, захисника, особу, щодо якої застосовано примусові заходи медичного характеру, та його законного представника, які підтримали апеляційну скаргу, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Колегія суддів вважає слушними доводи апеляційної скарги прокурора щодо безпідставного посилання суду на наявність прямого умислу, злочинної мети та усвідомлення ОСОБА_8 кримінальної протиправності його незаконних дій.

Осудність є однією з загальних ознак суб`єкта злочину, юридичною підставою вини та кримінальної відповідальності. Виходячи з передбачених ст. 19 КК України критеріїв, відповідний стан особи характеризується здатністю усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними.

Неосудна особа позбавлена такої здатності унаслідок хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, недоумства або іншого хворобливого стану психіки. Особа, що вчинила суспільно небезпечне діяння у стані неосудності, не підлягає кримінальній відповідальності, а може бути піддана за рішенням суду примусовим заходам медичного характеру.

Виходячи з положень статей 23,24 КК України умисел є однією з форм вини, яка включає в себе інтелектуальну та вольову ознаки: усвідомлення характеру свого діяння, передбачення його наслідків та бажання чи свідоме допускання їх настання.

Усвідомлення означає розуміння не лише фактичних обставин вчиненого діяння, які стосуються об`єкта, предмета, об`єктивної сторони складу конкретного злочину, а і його негативного соціального значення у виді суспільної небезпеки. Зокрема, при вчиненні завідомо неправдивого повідомлення про підготовку вибуху винний усвідомлює, що він безпідставно відволікає сили і засоби спеціальних служб.

Передбачення є адекватним розумовим уявленням особи про неминучість чи можливість конкретних результатів своєї дії (бездіяльності). Бажання полягає у прагненні досягти чітко визначеної мети і спрямованості волі на її досягнення.

Таким чином, умисна форма вини передбачає правильне відображення у свідомості суб`єкта як фактичних, так і юридичних ознак злочину, обов`язковою передумовою чого є осудність.

Мету злочину становить конкретно сформульоване уявлення про бажання наслідок свого діяння та спрямованість на його досягнення в обраний спосіб.

Відповідно до дослідженого судом висновку судово-психіатричної експертизи № 222 від 13 лютого 2025 року ОСОБА_8 в період часу до якого відноситься діяння страждав на психічний розлад - «Біполярний афективний розлад, поточний епізод манії без психотичних симптомів та за своїм психічним станом у зазначений період не міг усвідомлювати свої дії та керувати ними.

Із зазначеним станом, що є юридичним критерієм неосудності, несумісні наявність у свідомості чітко сформованого умислу в розумінні ст. 24 КК України, а також мети та усвідомлення вчиненого, як ознак суб`єктивної сторони злочину.

Тому, висновок суду про таке психічне ставлення неосудної особи до вчинених суспільно небезпечних діянь, не ґрунтуються на правильному тлумаченні закону про кримінальну відповідальність.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає необхідним вирок суду першої інстанції змінити, виключивши з мотивувальної частини нього посилання на наявність прямого умислу, злочинної мети та усвідомлення ОСОБА_8 кримінальної протиправності його дій при вчиненні суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч.1 ст.259 КК України.

Керуючись ст.ст.404,405,407, 419 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу прокурора задовольнити,

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 28 лютого 2025 року щодо ОСОБА_8 змінити.

Виключити з мотивувальної частини ухвали посилання на наявність у ОСОБА_8 прямого умислу, злочинної мети та усвідомлення протиправності його дій при вчиненні суспільно-небезпечного діяння, передбаченого ч.1 ст.259 КК України.

В іншій частині ухвалу залишити без зміни.

На ухвалу може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення.

Суддя: Суддя: Суддя: