УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника громадянки ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , представника Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів (АРМА) ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_6 , подане в інтересах громадянки ОСОБА_3 , про зобов`язання повернути вилучені грошові кошти, -

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що Слідчим управлінням Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області відкрито кримінальне провадження, відомості про яке 01.04.2022 року внесено до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000064 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

26.04.2022 року на підставі Ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва було співробітниками СБУ проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 . В ході якого були вилучені кошти номіналом 1, 2, 5, 10, 50, 100 американських доларів США в таких одиницях: купюри номіналом 1 долар в кількості 50 одиниць, купюри номіналом 2 долари у кількості 7 одиниць, купюри номіналом 5 доларів у кількості 16 одиниць, купюри номіналом 10 доларів у кількості 27 одиниць, купюри номіналом 20 доларів у кількості 31 одиниці, купюри номіналом 50 доларів в кількості 49 одиниць, купюри номіналом 100 доларів у кількості 300 одиниць, у загальній кількості 33 484 американських доларів США; записник темно-коричневого кольору у кількості 1 шт., грошові кошти номіналом 50, 100, 200, 500 та 1000 гривень у таких одиницях: купюри номіналом 50 гривень у кількості 131 одиниця, купюри номіналом 100 гривень у кількості 71 одиниця, купюри номіналом 200 гривень у кількості 195 одиниць, купюри номіналом 500 гривень у кількості 224 одиниці, купюри номіналом 1000 гривень у кількості 16 одиниць, у загальній кількості 180 т 650 гривень; грошові кошти номіналом 5, 10, 20, 50, 100, 200, 500 євро у таких одиницях: купюри номіналом номіналом 5 євро у кількості 12 одиниць, купюри номіналом 10 євро у кількості 87 одиниць, купюри номіналом 20 євро у кількості 104 одиниці, купюри номіналом 50 євро у кількості 106 одиниць, купюри номіналом 100 євро у кількості 22 одиниці, купюри номіналом 200 євро у кількості 6 одиниць, купюри 500 євро у кількості 6 одиниць, у загальній кількості 14710 євро.

Відповідно до ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва на вилучені гроші накладено арешт, а відповідно до ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва вони були передані на зберігання до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Адвокат в клопотанні зазначає, що вилучені кошти та речі перебувають у законній власності ОСОБА_3 , не мають жодних ознак того, що мають відношення до кримінального провадження, а відтак були вилучені безпідставно.

Законність походження коштів підтверджується тим, що ОСОБА_3 з 2005 року зареєстрована як фізична особа підприємець та здійснює господарську діяльність. Окрім того, законність набуття грошових коштів, підтверджують розписки про позику коштів.

08.11.2022 року ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва арешт з майна скасовано та повернути майно вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

На виконання вище зазначеної ухвали, враховуючи те, що ОСОБА_3 перебуває за межами України та на даний момент не має можливості приїхати до України слідчим слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_7 вилучені в рамках даного кримінального провадження речі та документи, які належать ОСОБА_3 (комп`ютерна техніка та чорнові записи) повернуто її представнику адвокату ОСОБА_6 .

Враховуючи те, що ОСОБА_3 перебуває за межами України та на даний момент не має можливості приїхати до України, слідчий суддя постановив арешт скасувати та повернути грошові кошти законному представнику ОСОБА_3 - адвокату ОСОБА_6 .

В подальшому адвокатом ОСОБА_6 неодноразово направлявся лист із вимогою повернути кошти представнику власника адвокату ОСОБА_6 .

З відповідей отриманих з Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів стало відомо, що відповідно до ч. 3 ст. 20 ЗУ «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» у разі надходження винесеного у межах наданих законом повноважень рішення прокурора або судового рішення, що набрало законної сили, яким скасовано арешт розміщених на рахунках Національного агентства грошових коштів або банківських металів, Національне агентство перераховує відповідні кошти та нараховані за ними проценти або здійснює переказ банківських металів та нарахованих за ними процентів на рахунок їх законного власника протягом трьох робочих днів з дня надання ним інформації про реквізити рахунка.

Адвокатом направлялись до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів листи з зазначенням інформації про реквізити рахунків як ОСОБА_3 та і її представника - адвоката ОСОБА_6 .

Крім того, ОСОБА_3 направлявся лист про повернення належних їй грошових коштів на рахунки що відкриті на ім`я останньої.

Однак службовими особами Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів в поверненні грошей було відмовлено.

В судовому засідання представник володільця майна ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_6 підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Представника Національного агенства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів (АРМА) ОСОБА_5 заперечувала щодо задоволення клопотання.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Дослідивши матеріали клопотання та долучені документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року, за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

В судовому засідання 20 липня 2024 року слідчим суддею було роз`яснення сторонам принцип змагальності, та запропоновано зокрема адвокату ОСОБА_6 надати належним чином завірені копії ухвал про накладення арешту на кошти та його скасування, останні заяви про повернення коштів від імені ОСОБА_3 , а також відомості про відкриття рахунку.

Разом з м адвокатом ОСОБА_6 не було долучено вищевказаних документів.

Згідно приписів частини 1, 2, 6 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до частини 3 статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що віднесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Враховуючи, що представником володільця майна не було надано слідчому судді необхідних документи, не зважаючи на роз`яснення слідчого судді принципу змагальності, у слідчого судді відсутні підстави для вирішення зазначеного клопотання по суті, а тому, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слід відмовити з формальних підстав, що в подальшому не позбавляє права адвоката повторного звернення із даним клопотанням до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 370-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1