Провадження № 1-кс/369/2147/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.07.2025 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000531 від 11.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000531 від 11.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до ВП № 1 Бучанського РУП надійшла заява ОСОБА_7 про те, що 11.07.2025 року близько 00 год. 50 хв. за адресою: АДРЕСА_1 невідома особа відкрито викрала мобільний телефон марки TECNO BG6, чим вчинила грабіж в умовах воєнного стану.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , 11.07.2025 близько 00 год. 50 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , діючи в умовах воєнного стану, маючи прямий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, корисливий мотив та мету незаконного збагачення, відкрито заволодів, а саме шляхом ривка вихопив з рук потерпілої ОСОБА_7 , мобільний телефон марки «TECNO BG6» 64+4 GB імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 .

Після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, викраденим розпорядився на власний розсуд, чим завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку на суму 2723 грн. 33 коп. (дві тисячі сімсот двадцять три гривні 33 коп.).

11.07.2025 року слідчим СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області, за погодженням з прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Таким чином, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Вишневе Києво-Святошинського району Київської області, українець, громадянин України, із середньою освітою, не працюючий, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимий.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:протоколом прийняття заяви у ОСОБА_7 , протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , протоколом впізнання за фотознімками з ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом впізнання за фотознімками з ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом впізнання за фотознімками з ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 протоколом допиту свідка ОСОБА_11 висновком експерта, повідомленням про підозру ОСОБА_4 від 11.07.2025;

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування в розумні строки, виникла необхідність в обранні підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:

- переховуватись від органу досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків.

Реальним є ризик того, що підозрюваний переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підозрюваного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне:

- підозрюваний не має на утриманні неповнолітніх дітей та батьків похилого віку, не працює, тобто немає стійких соціальних зв`язків, тому в будь-який час може змінити місце проживання з метою уникнути відповідальності;

- підозрюваний немає постійного місця роботи та законного джерела доходів;

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик залишення ним місця проживання з метою переховуватися від органів розслідування та суду в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на свідків у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне.

Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний, перебуваючи на свободі та знаючи про фактичне місце проживання свідків, зможе незаконно впливати на них. На даний час з останніми проведені не всі необхідні слідчі дії у даному кримінальному провадженні, а з урахуванням обставин вчинення злочину, він зможе впливати на них з метою зміни ними своїх показань або неявки в подальшому у судові засідання.

Підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді вважати, що ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів передбачених КПК України, а ніж цілодобовий домашній арешт не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

На підставі вище наведеного, слідчий просить обрати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця міста Вишневе, Києво-Святошинського району Київської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 на строк два місяці: цілодобово не залишати місце свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 ; прибувати до слідчого чи іншої визначеної в порядку чинного законодавства України службової особи за їх викликом.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі.

У судовому засіданні підозрюваний просив слідчого суддю застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

Заслухавши доводи прокурора, підозрюваного та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів клопотання, СВ ВП № 4 Бучанського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000531 від 11.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

11.07.2025 року слідчим СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області, за погодженням з прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що повідомлена підозра ОСОБА_4 повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2001 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої «термін «обґрунтована підозра» означає,що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, п. 32, Series A, N182).

Відтак, у кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження, а саме: протоколом прийняття заяви у ОСОБА_7 ;протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом впізнання за фотознімками з ОСОБА_7 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом впізнання за фотознімками з ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом впізнання за фотознімками з ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; висновком експерта.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав наведених у клопотанні.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечував щодо застосування до нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Вислухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.

Згідно з ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення із під варти. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Так, ні в самому клопотанні, ні прокурором у судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав для підтвердження необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

ЄСПЛ наголошує, що стаття 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у вищезазначеному положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14.10.2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04, пункт 26, з подальшими посиланнями).

Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи особу підозрюваного, а саме той факт, що підозрюваний ОСОБА_4 раніше ні до адміністративної, ні до кримінальної відповідальності не притягувався, відсутність негативної репутації підозрюваного, а також те що прокурор не довів обставин, передбачених пунктом 3 частини першої статті 194 КПК України, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого та застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваному, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000531 від 11.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Вишневе Києво-Святошинського району Київської області, українця, громадянина України, із середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту у нічний час доби з 21:00 год. до 07:00 год. наступної доби строком два місяці, а саме до 11.09.2025 року, в межах строків досудового розслідування.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на два місяці наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

не відлучатися з місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 , з 21:00 години до 07:00 години ранку наступного дня без дозволу слідчого, прокурора або суду;

прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за викликом у визначений час, місце залежно від стадії кримінального провадження;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання;

утриматись від спілкування зі свідками та потерпілим у цьому кримінальному провадженні.

Здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту у нічний час доби з 21:00 год. до 07:00 год. наступної доби строком два місяці, а саме до 11.09.2025 року передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_12