У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні №0001779, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 серпня 2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.350 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні №0001779, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 серпня 2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що 16.08.2025 слідчим слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві, за погодженням прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва, повідомлено про підозру: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України, тобто в умисному нанесенні побоїв службовій особі у зв`язку з її службовою діяльністю.

Указом Президента України від 24 лютого 2024 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У подальшому, Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в України», строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався, востаннє Указом Президента України від 23 липня 2024 року №469/2024, продовжено строк дії воєнного стану в Україні, який діє і на даний час.

Так, 15.08.2025 приблизно о 18 год. 00 хв. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи відповідальним виконавцем адміністративного відділення ІНФОРМАЦІЯ_3 , якому присвоєно військове звання, будучи військовослужбовцями, яким видано військовий квиток, будучи наділеним службовими повноваженнями з метою виконання мобілізаційних завдань та призову на військову службу по мобілізації в особливий період, перебуваючи у приміщенні Позаштатної постійно діючої військово-лікарської комісії, що за адресою: АДРЕСА_1 , підійшов до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував у розшуку за ухилення від призову, мобілізації та військового обліку і був раніше доставлений у вказане приміщення та повідомив про подальший порядок дій для проходження військово-лікарської комісії.

В подальшому, цього ж дня близько 23 години 15 хвилин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи обуреним на законні вимоги ОСОБА_7 , достовірно знаючи, що перед ним знаходяться військовослужбовець, який перебував у військовому однострої з шевронами, знаками розрізнення, усвідомлюючи, що останній перебуває при виконанні службових обов`язків, виник умисел на нанесення побої працівнику ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою припинення законної діяльності останнього.

Реалізуючи вказаний злочинний умисел, усвідомлюючи неправомірність своїх дій, ОСОБА_5 , в той же день та час вчинив сварку під час якої діючи умисно, усвідомлюючи протиправний та суспільно небезпечний характер своїх дій, з метою припинення законної діяльності працівника ІНФОРМАЦІЯ_4 передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, продовжуючи вчинювати сварку рукою наніс побої ОСОБА_5 та відштовхнув останнього попередньо схопивши його за руку.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в умисному нанесенні побоїв службовій особі у зв`язку з її службовою діяльністю, тобто у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України.

Вказує, що з огляду на встановлені обставини, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належну процесуальну поведінку та можуть перешкодити розслідуванню кримінального провадження.

Наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, підтверджують дану позицію органу досудового розслідування, оскільки орган досудового слідства вважає, що ОСОБА_5 , буде: переховуватись від органу досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальні правопорушення.

Всі вище перелічені ризики є підтвердженими та актуальними на даний час, а тому є підставою в застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Сторона обвинувачення також просить суд врахувати, що міра запобіжного заходу має на меті попереджати спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж цілодобовий домашній арешт, не забезпечить запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні. Тобто, підозрюваний не будучи ізольованим від суспільства, зможе переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати розслідуванню кримінального провадження іншим чином.

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що підозрюваний вчинив тяжке кримінальне правопорушення та може продовжити свою злочинну діяльність.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, з мотивів у ньому наведених та просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання прокурора, просив розглянути можливість застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, оскільки ОСОБА_5 має цивільну вагітну дружину, якій потрібна допомога та йому потрібно працювати.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав позицію захисника, просив суд розглянути можливість застосування щодо нього більш м`якого запобіжного заходу.

Заслухавши думку учасників, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві матеріали досудового розслідування № 0001779 від 16.08.2025, за ознаками вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України.

16 серпня 2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 350 КК України.

Стороною обвинувачення на підтвердження обґрунтованості підозри та наявності ризиків, визначених ст. 177 КПК України та вказаних у клопотанні долучено: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_7 від 16.08.2025; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 , від 16.08.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_8 , від 16.08.2025; протокол допиту свідка ОСОБА_9 , від 16.08.2025; медичну довідку № 9009 від 16.08.2025, видану КНП «КМКЛ №7» на ім`я потерпілого ОСОБА_7 ; протокол затримання ОСОБА_5 , підозрюваного у вчинення злочину, в порядку ст. 208 КПК України, від 16.08.2025; інші матеріали.

Таким чином, із долучених до клопотання та досліджених судом письмових доказів вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилалась сторона обвинувачення у клопотанні та позицію захисту, слідчий суддя зазначає наступне.

Зокрема, інкриміноване ОСОБА_5 кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 350 КК України, відповідно до вимог ст. 12 КК України, є нетяжким злочином, максимальною санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до п`яти років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів слідства та суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує, що вказаний ризик існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом.

Надаючи оцінку ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає вказаний ризик доведеним, оскільки, характер та спосіб вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, свідчіть про низький рівень правосвідомості та соціальної відповідальності підозрюваного.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя, у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, враховує відомості про особу підозрюваного, який неодружений, має вагітну цивільну дружину, має середню освіту, не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимий.

Згідно з положеннями ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Таким чином, враховуючи доводи сторони обвинувачення та сторони захисту, дослідивши матеріали клопотання, оцінюючи потреби досудового розслідування по даному кримінальному провадженню у контексті засад верховенства права та недопущення дискримінаційного поводження з особою, беручи до уваги гарантії невідворотності кримінальної відповідальності за вчинення злочину та презумпцію невинуватості і забезпечення доведеності вини, з огляду на обставини кримінального провадження та вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, обставини кримінального правопорушення (спосіб, місце, час вчинення, тяжкість наслідків, тощо), та доведеність ризику, передбаченого п.п. 1, 3, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, а саме з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, надавши підозрюваному можливість працювати.

Саме такий запобіжний захід, на думку слідчого судді, буде достатнім, необхідним та доцільним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 та виконання покладених на нього відповідних процесуальних обов`язків.

Крім цього, у відповідності до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України, на підозрюваного слід покласти наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду у кримінальному провадженні; не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з місця проживання за адресою: АДРЕСА_3 з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та/або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану шляхом перебування у захисних спорудах (укриттях) на випадок оголошення повітряної тривоги; утриматися від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 , свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Керуючись, ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376, 492 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В ИВ :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні №0001779, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 серпня 2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.350 КК України, задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та/або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану шляхом перебування у захисних спорудах (укриттях) на випадок оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду у кримінальному провадженні;

не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора, суду з місця проживання за адресою: АДРЕСА_3 з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та/або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану шляхом перебування у захисних спорудах (укриттях) на випадок оголошення повітряної тривоги;

утриматися від спілкування з потерпілим ОСОБА_7 , свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Строк дії ухвали та обов`язків визначити у два місяці в межах строку досудового розслідування, тобто до 16 жовтня 2025 року включно.

В іншій частині клопотання відмовити.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, у якому він перебуває під домашнім арештом, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Виконання ухвали покласти на уповноважених осіб СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури м. Києва.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10