Справа № 953/3573/22
н/п 1-о/953/4/25
"02" липня 2025 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 розглянувши заяву ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Київського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2023 року,
19.06.2025 року у порядку ст. 35 КПК України в провадження судді ОСОБА_1 надійшла заява ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Київського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2023 року.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.06.2025 заяву засудженого ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Київського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2023 року залишено без руху до 04.07.2025 року для усунення недоліків, у зв`язку з невідповідністю вимогам ст. 462 КПК України.
В межах встановленого судом строку, 01.07.2025 року засуджений ОСОБА_2 звернувся з заявою, в якій зазначив, що під час судового розгляду встановлені його незаконне затримання і тримання під вартою без ухвали суду; не існує ухвали про арешт майна; у висновку експерта зазначено про відсутність печаток на упакуванні мобільного телефону.
Суд, дослідивши заяву, вважає, що засуджений ОСОБА_2 не усунув недоліки заяви про перегляд за нововиявленими обставинами вироку суду, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 459 КПК України нововиявленими обставинами визнаються: штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
Статтею 462 КПК України передбачено, що у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, крім іншого зазначаються: судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими обставинами подається заява; обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду.
Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).
Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя.
Таким чином, перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок (що є прерогативою судів апеляційної та касаційної інстанції), а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.
Звертаючись до суду з заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами засуджений посилається на порушення вимог кримінального процесуального закону, допущених, на його думку, під час досудового розслідування, недопустимість доказів, фальсифікацію, на його думку матеріалів кримінального провадження, не взяття до уваги окремих доказів, недопустимість та неналежна оцінка доказів, якими суд обґрунтував своє рішення. Зазначені доводи засудженого ОСОБА_2 були предметом оцінки у вироці Київського районного суду м. Харкова від 17.02.2023 року та ухвалі Харківського апеляційного суду від 02.06.2025 року.
Всупереч вимогам КПК України, в поданій заяві та заяві на виконання ухвали суду від 20.06.2025 року, не міститься обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, вичерпний перелік яких, зазначено у частинах 2, 3 ст. 459 КПК України, і які не були відомі, та не могли бути відомі суду і заявнику під час розгляду кримінальної справи і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку, що належить переглянути.
Відповідно до ч. 3 ст. 464 КПК України до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими (виключними) обставинами, яка не оформлена згідно з вимогами, передбаченими ст. 462 цього Кодексу, застосовуються правила ч. 3 ст. 429 КПК України, тобто така заява підлягає поверненню.
Керуючись ч. 3 ст. 464, ч. 3 ст. 429 КПК України, суд,-
Заяву ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Київського районного суду м. Харкова від 17 лютого 2023 року - повернути заявнику.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення, а засудженим в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1