Справа №: 398/2025/24
провадження №: 1-кп/398/326/24
УХВАЛА

Іменем України

"24" липня 2025 р. м.Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження за №0000202 від 07.12.2023 року стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Олександрія Кіровоградської області, українця, громадянина України, який працює юрисконсультом відокремленого структурного підрозділу «Олександрійського аграрного фахового коледжу Білоцерківського національного аграрного університету», одруженого, має на утриманні двох дітей, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.1 ст.366, ч.3 ст.368 Кримінального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

16.04.2024 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000202 від 07.12.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.1 ст.366, ч.3 ст.368 Кримінального кодексу України, та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.1 ст.366, ч.3 ст.368 Кримінального кодексу України.

Ухвалою судді від 17.04.2024 року призначено підготовче судове засідання по даному кримінальному провадженню.

Ухвалою суду від 29.05.2025 року призначити судовий розгляд кримінального провадження.

Ухвалою суду від 06.06.2025 року провадження у кримінальному провадженні №0000202 від 07.12.2023 року стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.1 ст.366, ч.3 ст.368 Кримінального кодексу України, зупинено до його звільнення з військової служби. Матеріали справи за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.1 ст.366, ч.3 ст.368 Кримінального кодексу України, виділено з кримінального провадження №0000202 від 07.12.2023 року в окреме провадження. Розгляд кримінального провадження №0000202 від 07.12.2023 року стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.1 ст.366, ч.3 ст.368 Кримінального кодексу України, продовжено.

При цьому, 24.09.2024 року прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області подано цивільний позов, відповідно до якого просить стягнути солідарно з ОСОБА_7 та ОСОБА_4 на користь держави в особі Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області збитки, заподіяні злочином у розмірі 29 856,40грн.

Обвинувачений ОСОБА_4 і його захисники заперечували, щодо прийняття цивільного позову з огляду на відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області.

Згідно ч. 1 ст. 61, ч. 1 ст. 62 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до положень Закону України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки" діє в інтересах власників облігацій, яким кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка (який) в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила (пред`явив) цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду. Цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінально протиправними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до ч. 3 ст. 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права.

Так, з позову прокурора та доданого до нього листа СБУ від 21.08.2024 №61/5/1/6403/нт вбачається, що СБУ володіє інформацією про порушення інтересів держави у зв`язку із втратою коштів у розмірі 800 доларів США, які виділялись з кошторисних призначень УСБУ для проведення негласних слідчих (розшукових) дій у вигляді контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту, проте не здійснює захисту таких інтересів та не звертається до суду з відповідним позовом, оскільки з огляду на положенням ст. 131-1 Конституції України не може реалізувати свої повноваження на самопредставництво в суді. Просить Олександрійську окружну прокуратуру вжити заходів щодо подання цивільного позову у кримінальному провадженні.

Форма та зміст позовної заяви, поданої прокурором, відповідає вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства (ст.ст. 175, 177 ЦПК України), вона пред`явлена до початку судового розгляду у вказаному кримінальному провадженні, а тому, суд вважає, що позовна заява в частині позовних вимог до ОСОБА_4 підлягає розгляду у даному кримінальному провадженні.

Приймаючи до розгляду заявлений цивільний позов, Суд встановив, що прокурор належним чином обґрунтував наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді, як того вимагає ч. 3, 4 ст. 128 КПК, ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Також у даному кримінальному провадженні обвинуваченим ОСОБА_4 16.10.2024 року подано позовну заяву про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, відповідно до якого просить стягнути з Держави, в особі Державної казначейської служби України за рахунок Державного бюджету України, передбачених на відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, шляхом списання з Єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на його користь в рахунок відшкодування моральної шкоди 1 000 000,00 грн, та матеріальну шкоду в сумі 57 812,12грн.

Частинами 1, 2 та 7 статті 1176 ЦК України встановлено, що шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом.

Пунктом 1 частини 1 статті 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» визначено, що відповідно до положень цього Закону підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові, зокрема, внаслідок, незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян.

У випадках, зазначених у частині 1 цієї статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду (частина друга статті першої Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»).

Статтею 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» визначено, що право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає, зокрема, у разі постановлення виправдувального вироку суду; встановлення в обвинувальному вироку суду чи іншому рішенні суду (крім ухвали суду про призначення нового розгляду) факту незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують чи порушують права та свободи громадян, незаконного проведення оперативно-розшукових заходів; закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або не встановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати. Право на відшкодування шкоди, завданої зазначеними у статті 1 цього Закону оперативно-розшуковими заходами, виникає у випадках, передбачених пунктом 1-1 частини першої цієї статті, або за умови, що протягом шести місяців після проведення таких заходів не було розпочате кримінальне провадження за результатами цих заходів.

Згідно з п. 17 ч. 3 ст. 42 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право вимагати відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, в порядку, визначеному законом, а також відновлення репутації, якщо підозра, обвинувачення не підтвердилися.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року по справі №161/15362/16-ц зазначено що, із аналізу положень ст. 12 Закону «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» вбачається, що саме суд, який ухвалив виправдувальний вирок, визначає розмір заробітку та інших грошових доходів, які громадянин втратив внаслідок незаконних дій та які підлягають стягненню на його користь, а також сум, сплачених громадянином у зв`язку з наданням йому юридичної допомоги, і таке судове рішення може бути оскаржене до суду вищої інстанції відповідно до положень цивільного процесуального законодавства. Суди правильно встановили, що за захистом свого порушеного права позивач звернувся у порядку цивільного судочинства до суду, який ухвалив виправдувальний вирок щодо нього, із позовом про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, та обґрунтовано розглянули спір у порядку цивільного судочинства.

Враховуючи норми чинного законодавства України, вищезазначену правову позицію Верховного Суду, питання відшкодування матеріальної та моральної шкоди фізичній особі, яка їй завдана неправомірними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, вирішується шляхом подання окремого позову у порядку цивільного судочинства.

При вирішенні питання щодо прийняття цивільного позову обвинуваченого ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, в тому числі і така засада як законність.

У відповідно до ч.5 ст. 128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Оскільки нормами КПК України не врегульоване питання яке саме рішення має прийняти суд в порядку КПК України у випадку подачі заяви, яка не підлягає розгляду в порядку, передбаченому кримінальний процесуальним кодексом, але застосовуючи аналогію права, суддя вважає за необхідне відмовити у відкритті провадження по справі, а матеріали позовної заяви повернути позивачу (обвинуваченому у кримінальному провадженні №0000202 ОСОБА_4 )

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі виникнення підстав на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених ст.2 ЗУ «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», він має право звернутися до суду з позовом про відшкодування шкоди в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. ст.61,62,128,314-316, 369-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Цивільний позов прокурора Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області, який діє в інтересах держави в особі Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області, в частині позовних вимог до обвинуваченого ОСОБА_4 прийняти до розгляду у даному кримінальному провадженні.

Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області визнати цивільним позивачем, обвинуваченого ОСОБА_4 - цивільним відповідачем.

Копії позовної заяв з доданими до неї документами вручити обвинуваченому та його захисникам.

Цивільний позов обвинуваченого ОСОБА_4 про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, повернути ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1