Провадження № 1-кс/947/7467/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2025 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника власниці майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000001 від 06.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 , подане в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 07.11.2024 року в рамках кримінального провадження № 0000001 від 06.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України на майно, яке було виявлено та вилучено 17.10.2024 року під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , перелік якого зазначено у клопотанні.

В обґрунтування вимог клопотання адвокат ОСОБА_5 вказує на те, що на теперішній час, з дня вилучення арештованого майна пройшло більше ніж півроку, цього строку було достатньо для огляду документів, виготовлення відповідних копій, огляду ноутбуку, який власниця використовує у бухгалтерській діяльності та особистого її телефону, а тому існування арешту, в даному випадку, порушує права власниці. У протоколі обшуку від 17.10.2024 року не зазначено про неможливість доступу до інформації, що безпосередньо міститься у телефоні (більш того, ОСОБА_4 надала слідчому пароль від телефону) та на ноутбуці (який не містить паролю доступу) так само як і не зазначено про те, що цей доступ був обмежений або пов`язаний із подоланням системи логічного захисту, а відтак за 6 місяців з моменту вилучення майна, слідчі та прокурори мали реальну можливість оглянути телефон та ноутбук на предмет перевірки наявної у них інформації, ознайомитися з нею та скопіювати із залученням спеціаліста, копія якої вважалась би доказом певних обставин чи фактів. Отже, орган досудового розслідування може забезпечити результативне проведення слідчих (розшукових) дій у частині отримання інформації, що міститься в інформаційних системах, в порядку абз. 4 ч. 2 ст. 168 КПК України, яка визнається судом як оригінал документа. ОСОБА_4 є директором ТОВ «ТРАНСМОРСЕРВІС», який відповідно до реєстраційних даних здійснює Діяльність у сфері бухгалтерського обліку й аудиту. Сама ОСОБА_4 є бухгалтером за фахом та особисто займається бухгалтерським обліком численних підприємств, працює здебільшого за місцем свого мешкання, а відтак мала за місцем мешкання печатки та документи різних юридичних осіб, які не вказані в ухвалі слідчого судді про надання дозволу на обшук та не мають відношення до кримінального провадження. Відтак існування арешту на їх майно є порушенням їх прав. З матеріалів кримінального провадження не вбачається, що відносно майна, на яке було накладено арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Окрім цього, матеріали кримінального провадження не містять доказів того, що існує потреба у застосуванні арешту такого майна. Відсутні об`єктивні дані, які б підтверджували, що майно, на яке накладено арешт, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, тобто є майном, набутим кримінально-протиправним шляхом або предметом кримінального правопорушення. ОСОБА_4 у кримінальному провадженні не є підозрюваною, обвинуваченою, а є свідком, а відтак не може надати доказів, що відпала потреба у слідства в арешті майна.

У судовому засіданні

Адвокат ОСОБА_5 оголосив подане клопотання, його вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти скасування арешту з майна, зазначивши, що дійсно органом досудового розслідування було оглянуто вилучені носії інформації та встановлено, що вони містять у собі інформацію, яка має значення для досудового розслідування. В рамках кримінального провадження призначено ряд експертиз, під час проведення яких від експертів надходять клопотання про надання вилучених під час обшуку документів. Після проведення експертиз буде вирішуватися питання щодо повідомлення особам про підозру в рамках провадження та буде прийнято рішення про повернення майна. Просив відмовити у задоволенні клопотання. Долучив до клопотання копію постанови про призначення судової економічної експертизи та копію висновку експерта.

Власниця майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, хоча повідомлялася про дату, час та місце розгляду клопотання належним чином.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В ході судового розгляду встановлено, що Підрозділом детективів (на правах самостійного Управління)Територіального управління БЕБ в Одеській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000001 від 06.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

Підставою для реєстрації вказаного кримінального провадження став аналітичний продукт УАІУР ТУ БЕБ в Одеській області від 29.05.2024 № 39/0/23.13-02-29-24 «Щодо дослідження фінансово-господарської діяльності ТОВ «МЕТПРОЕКТ» ()».

Встановлено, що за період з 01.01.2021 по т.ч. ТОВ «МЕТПРОЕКТ» укладено 37 договорів з Філіями АМПУ на загальну суму 155 млн. 445 тис. предметом яких були поточний ремонт та будівництво залізничних колій та причалів.

Співставним аналізом товарів, робіт та послуг придбаних ТОВ «МЕТПРОЕКТ» у контрагентів-постачальників (ТОВ «ГРАДІЄНТ СВ», ТОВ «БК «БУДПЕРСПЕКТИВА», ТОВ «МАЙРІН», ТОВ «БАРС», та інші) та реалізованих на адресу контрагентів-покупців встановлено, що частина придбаних ТМЦ (тканина синтетична, сонячні модулі, тощо) не реалізовувалась по ланцюгу постачання та не могли бути використані у господарській діяльності підприємства, на загальну суму 68 319 810 грн (з ПДВ).

Одночасно, відповідно до поданих Балансів (Форма № 1-м) за період 2021-2023 років ТОВ «МЕТПРОЕКТ» задекларовано залишки запасів станом на 30.06.2024 становить 170 тис. грн., що свідчить про те, що вищевказані ТМЦ станом на 30.06.2024 відсутні на балансі ТОВ «МЕТПРОЕКТ».

За версією сторони обвинувачення ТОВ «МЕТПРОЕКТ» () реалізувало вищевказані ТМЦ на невстановлених фізичних та юридичних осіб без відображення даних операцій в бухгалтерському та податковому обліку та/або не використав у власній господарській діяльності у загальній сумі 68 319 810 грн. з ПДВ що можливо призвело до заниження податку на додану вартість на загальну суму 14 196 588 грн.

Окрім цього, в ході досудового розслідування встановлено, що ТОВ «МЕТПРОЕКТ» декларували взаємовідносини з придбання ТМЦ (тканина синтетична, пісок кварцовий, сонячні модулі, тощо) на загальну суму 30 971 100 грн. (з ПДВ), з них: у ТОВ «ГРАДИЄНТ СВ» () на загальну суму 16 728 400 грн (з ПДВ), ТОВ «БК БУДПЕРСПЕКТИВА» () на загальну суму 14 242 700 грн. (з ПДВ), які підконтрольні однім і тим самим особам, що може свідчити про безтоварний характер вказаних операцій, у зв`язку з чим службові особи ТОВ «МЕТПРОЕКТ» можливо ухились від сплати податку на додану вартість 6 194 220 грн.

17.10.2024 року на підставі ухвали слідчого судді було проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено носії інформації та документи, перелік яких зазначено у клопотанні представника власниці майна.

Після чого, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси було накладено арешт вилучені носії інформації та документи з метою збереження речових доказів в рамках кримінального провадження, оскільки вони можуть містити у собі відомості, що мають значення для досудового розслідування, які можуть бути використанні в доказуванні в рамках провадження.

Отже, арешт на майно було накладено обґрунтовано.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що, як зазначає прокурор, на даний час досудове розслідування кримінального провадження триває, органом досудового розслідування було оглянуто вилучені носії інформації та встановлено, що вони містять у собі інформацію, яка має значення для досудового розслідування, в рамках кримінального провадження призначено ряд експертиз, під час проведення яких від експертів надходять клопотання про надання вилучених під час обшуку документів, після проведення експертиз буде вирішуватися питання щодо повідомлення особам про підозру в рамках провадження.

Отже, кінцеве рішення в рамках кримінального провадження ще не прийняте, майно необхідне органу досудового розслідування для проведення із ним слідчих дій та експертиз, відповідно до чого слідчий суддя прийшов до висновку, що у випадку скасування арешту майна існує ризик можливої зміни або знищення майна, в цілях подальшого уникнення передбаченої законом відповідальності за ймовірно вчинені дії, у випадку підтвердження їх факту у встановленому законом порядку.

При цьому, до клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна не долучені докази, які б підтверджували те, що в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала потреба.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що правових підстав для скасування арешту майна наразі немає, клопотання є передчасним, а тому задоволенню не підлягає.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що заявник не позбавлений процесуальної можливості повторно ініціювати питання скасування арешту майна, попередньо долучивши відповідні матеріали, якими правова позиція заявника буде підтверджуватися.

Керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000001 від 06.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1