Справа №694/1303/25
провадження № 1-кс/694/467/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2025 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,з участю ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважену особу Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 28.04.2025 року про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.190, 200 КК України. Скаргу мотивує тим, що 28.04.2025 року засобами поштового зв`язку він направив на адресу Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області заяву про вчинення кримінального правопорушення. В своїй заяві він повідомив про те, що з 2017 року має відкритий картковий рахунок у АТ КБ «ПриватБанк», до якого на прохання свого знайомого ОСОБА_4 надав пароль доступу для користування ним, за що отримував від ОСОБА_5 грошові кошти за використання рахунку. Крім того, на прохання ОСОБА_5 відкрив ще рахунки в інших банках на своє ім`я, які також надав у користування ОСОБА_5 , за що отримував кошти в сумі 200-300 грн. на місяць. Всерпні 2024 року він отримав акт перевірки податкової служби, з якого дізнався, що по його рахунках пройшли значні суми коштів. Будь- якого відношення до вказаних коштів він не має, оскільки рахунками користувався ОСОБА_6 лютому 2025 року він звернувся з позовною заявою до Черкаського окружного адміністративного суду про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень, по якій на даний час відкрито провадження. Вказані ним обставини можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 , який може бути причетним до доступу відкритих на його ім`я банківських рахунків, невідомих йому оборотів коштів по цих банківських рахунках, які надійшли з невідомих джерел та з невідомою метою були надалі перераховані, витрачені, тобто без з`ясованої мети та без встановлення їх реальних отримувачів та використання. Заяву про вчинення кримінального правопорушення відповідно до трекінгу поштових відправлень було отримано Звенигородським РВП 29.04.2025, проте відомості, що містились в заяві, не були внесені уповноваженими особами до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим порушено положення ст.214 КПК України.

В судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав подану скаргу та просив її задовольнити. Вказав на те, що добровільно надав доступ до своїх карткових рахунків у різних банківських установах, за що отримував від ОСОБА_4 грошові кошти в сумі 200-300 грн. щомісяця. ОСОБА_8 не заволодівав його майном та не завдавав збитків, однак на даний час податкова інспекція пред`явила до нього претензії щодо обігу значних сум коштів на його рахунках, а тому він був змушений звернутися до органів поліції із заявою про вчинення злочину.

Представник Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився. Про день та час розгляду скарги Звенигородський РВП повідомлявся належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши пояснення скаржника, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Положеннями ч. ч. 1, 4ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене

кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу IІ цього Положення до Реєстру вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

Відповідно до пункту 2 глави 3 розділу ІІ цього Положення відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до змісту п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України до слідчого судді, крім іншого, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, а вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально караного діяння.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

З матеріалів скарги вбачається, що28.04.2025 року ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку направив на адресу Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 190, 200 КК України. В своїй заяві вказав, що з метою покращення свого фінансового стану надав ОСОБА_9 пароль доступу до відкритих на його ім`я банківських рахунків для користування ними, за що отримував певну плату. Однак, на його думку, ОСОБА_10 може бути причетним до доступу відкритих на його ім`я банківських рахунків, невідомих йому оборотів коштів по цих банківських рахунках, що спричинило негативні наслідки відносно скаржника, оскільки наразі на нього податкова служба покладає обов`язок сплати податкового боргу, який фактично йому не належить.

Диспозицією ч. 1 ст. 190 КК України передбачено кримінальну відповідальність за заволодіння чужим майном або придбання права на майно шляхом обману чи зловживання довірою (шахрайство).

Частина 1 ст. 200 КК України передбачає відповідальність за підробку документів на переказ, платіжних карток чи інших засобів доступу до банківських рахунків, електронних грошей, а так само придбання, зберігання, перевезення, пересилання з метою збуту

підроблених документів на переказ, платіжних карток або їх використання чи збут, а також неправомірний випуск або використання електронних грошей.

Водночас доводи ОСОБА_3 у заяві про вчинення кримінального правопорушення від 28.04.2025 року зводяться лише до того, що після добровільного надання доступу до банківських рахунків він отримав повідомлення від податкових органів про необхідність сплати податків. При цьому скаржник підтверджує, що добровільно надав своєму знайомому ОСОБА_11 доступ до банківських рахунків, за що отримував від нього грошові кошти. Також вказав на те, що жодних збитків ОСОБА_8 йому не завдав та не заволодів його майном.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що заява ОСОБА_3 від 28.04.2025 року не містить відомостей про конкретну подію злочинів, передбачених ст.ст. 190, 200 КК України, та обставини їх вчинення, відносно яких необхідно було б здійснити реєстрацію в ЄРДР.

З висновків колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, які викладено в постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), вбачається, що «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи те, що підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві ОСОБА_3 відсутні, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у задоволенні скарги.

Керуючись ст.ст. 107, 214, 303-304, 307, 372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення повного тексту ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом.

Повний текст ухвали виготовлено 19.05.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1