Справа № 405/2170/25
провадження № 1-кс/405/2229/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні за № 0002285 від 23.08.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Оникієве, Маловисківського району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, маючого повну загальну середню освіту, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий 06.06.2018 Ленінським районним судом м. Кіровограда за ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 311 КК України до 4 років позбавлення волі, засуджений 26.04.2021 Ленінським районним судом м. Кіровограда за ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України до 5 років позбавлення волі та відбуваючого покарання в ДУ «Кропивницька виправна колонія (№6)».

встановив:

До Подільського районного суду м. Кропивницького від старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 надійшло клопотання про продовження підозрюваному ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим мотивовано тим, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України; продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

Також слідчим в обґрунтування продовження строку тримання під вартою підозрюваного зазначено, що для всебічного, повного й неупередженого розслідування всіх обставин кримінального провадження необхідно виконати наступні дії:

- шляхом допитів свідків та проведення слідчих (розшукових) та слідчих дій встановити причетність до вчинення вказаних злочинів інших осіб;

- допитати в якості свідків понятих, які були присутніми під час проведення обшуків;

- допитати в якості свідків понятих, які були присутніми під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

- отримати та долучити до кримінального провадження висновки судово-психіатричних експертиз, проведення яких призначено на 29.08.2025 та 05.09.2025;

- вирішити питання про виділення матеріалів кримінального провадження стосовно ОСОБА_8 ;

- вирішити питання про зняття грифу секретності з матеріалів проведених негласних слідчих(розшукових) дій;

- вирішити долю речових доказів;

- за результатами проведених слідчих дій скласти остаточні повідомлення про підозру в складі організованої групи;

- повторно допитати підозрюваних у кримінальному провадженні;

- долучити до матеріалів кримінального провадження в повному обсязі характеризуючі дані підозрюваних;

- при необхідності провести інші слідчі (розшукові) дій;

- виконати вимоги ст. 290 КПК України;

- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання слідчого про продовження підозрюваному ОСОБА_4 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за викладених у клопотання підстав.

Підозрюваний заперечив щодо задоволення клопотання слідчого, запевнив, що переховуватись від органу досудового розслідування та суду він не буде, просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник заперечив щодо задоволення клопотання, просив застосувати до його підзахисного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вивчивши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дослідивши матеріали, якими стороною обвинувачення обґрунтовано клопотання, заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0002285 від 23.08.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

11.07.2025 слідчим, у порядку та в строки передбачені 277 КПК України, повідомлено ОСОБА_4 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Кропивницького від 18.07.2025 застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до. Крім цього, зазначеною ухвалою встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри за ч. 2 ст. 307 КК України.

14.08.2025 слідчим, у порядку та в строки передбачені 278 КПК України, повідомлено ОСОБА_4 про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Кропивницького від 09.09.2025 продовжено строк досудового розслідування строком до 11.11.2025.

Так, ст. 199 КПК України визначено порядок продовження строку перебування під вартою.

Частиною 3 згаданої статті визначено, що: Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Вирішуючи заявлене стороною обвинувачення клопотання про продовження ОСОБА_4 строку перебування під вартою, слідчим суддею встановлено, що раніше встановлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшились, оскільки:

-ризик переховування від органу досудового розслідування та суду, враховуючи тяжкість можливого покарання, збільшення кількості епізодів щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, безумовно продовжує існування;

-ризик впливу на свідків на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, але й на стадії судового провадження до моменту безпосереднього отримання судом показань свідків та їх дослідження. Крім цього, саме під час безпосереднього допиту свідка в судовому засіданні свідчення свідка судом сприймається як доказ. Наразі триває досудове розслідування, встановлюються можливі свідки кримінального правопорушення, анкетні дані та свідчення яких будуть відкриті стороні захисту, що створює передумови для можливої спроби поза процесуального впливу на свідків.

-ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, об`єктивно продовжує існувати, оскільки за матеріалами клопотання ОСОБА_4 двічі притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів, в тому числі, і злочинів, пов`язаних із незаконним обігом наркотичних та психотропних речовин; перебування підозрюваного не в умовах ізоляції від суспільства не може гарантувати уникненню цього ризику.

Вирішуючи питання про встановлення/продовження існування ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення, слідчим суддею наголошується, що при встановлення наявності/відсутності таких ризиків, слідчий суддя має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним протиправних дій. При цьому, оцінка до вчинення підозрюваним таких дій виходить із: суворості можливого покарання, особи підозрюваного, характеризуючих даних, та інших обставин, які в кожному випадку є індивідуальними та давали слідчому судді прийти до обґрунтованого переконання, що такі дії підозрюваним можуть бути вчиненні, і без застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід, його неможливо уникнути, і така поведінка підозрюваного є потенційно можливою та прогнозованою.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме або вже здійснив відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Вирішуючи клопотання сторони захисту про застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею зазначається, що серйозність повідомленої ОСОБА_4 підозри, відомості про його особу, який раніше судимий за вчинення умисних злочинів, в тому числі у сфері незаконного обігу у сфері наркотичних та психотропних речовин, у сукупності свідчать, що таких захід забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу тримання під вартою, є виправданим та достатнім, і саме найсуворіший запобіжний захід зможе забезпечити уникнення потенційної неправомірної поведінки підозрюваного.

Отже, наведені вище обставини свідчать, що стороною обвинувачення надано достатньо доказів, які б свідчили про продовження існування встановлених ризиків та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу, як про те просила сторона захисту. Крім цього, наведені слідчим слідчі, розшукові та процесуальні дії, які необхідно вчинити/завершити об`єктивно необхідні для повноти досудового розслідування та виправдовують потребу у подальшому перебуванні ОСОБА_4 під вартою.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що сторонами кримінального провадження не надані докази, які б свідчили про достатність застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання зазначеним вище ризикам, суд дійшов висновку, що до підозрюваному необхідно продовжити винятковий запобіжний захід тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи серйозність повідомленої ОСОБА_4 підозри, його особи та матеріального стану, вважає за необхідне залишити незмінним раніше визначений розмір застави у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За вказаних обставин, слідчий суддя вважає клопотання слідчого обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 07.11.2025 включно, в межах строку досудового розслідування.

На підставі ч. 5 ст. 182 КПК України визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505, призначення платежу забезпечення виконання ухвали суду від 09.09.2025 по справі №0002285 від 23.08.2024.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.

В разі внесення застави ОСОБА_4 , або заставодавцем зазначеного розміру, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , на строк до 07.11.2025 включно, наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого прокурора у кримінальному провадженні, слідчого судді та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з м. Кропивницького, в якому він фактично проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та зі свідками у даному кримінальному провадженні, за винятком їх спільної участі в процесуальних, слідчих діях та в суді;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 07.11.2025 включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9