справа № 991/2037/25
провадження № 11-сс/991/297/25
слідчий суддя: ОСОБА_1
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 травня 2025 року місто Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі представника власника майна - адвоката ОСОБА_6 ,

прокурора ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника власника майна ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду про арешт майна від 10.04.2025 р., -

в с т а н о в и л а:

22.04.2025 року на розгляд до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла апеляційна скарга представника власника майна ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду про арешт майна від 10.04.2025 р.

Для розгляду зазначеної апеляційної скарги автоматизованою системою документообігу суду визначено колегію суддів у складі: суддя-доповідач ОСОБА_2 , судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 22.04.2025 р.) (а.с. 189).

Враховуючи, що в апеляційній скарзі порушується питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, вказане клопотання підлягає розгляду складом суду, визначеним для розгляду апеляційної скарги, у зв`язку з чим ухвалою судді-доповідача від 22.04.2025 р. його призначено до розгляду в судовому засіданні (а.с.190).

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 підтримала клопотання та просила його задовольнити. Додатково зазначила, що 10.04.2025 року у судовому засіданні було оголошено лише резолютивну частину оскаржуваної ухвали, тоді як її повний текст власник майна та його представник отримали лише 18.04.2025 року. Відтак, за відсутності повного тексту ухвали вони не були обізнані з висновками слідчого судді.

Прокурор САП ОСОБА_7 не заперечував проти поновлення строку на апеляційне оскарження.

Власний майна ОСОБА_8 , належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, з клопотанням про відкладення розгляду не звертався.

При вирішенні заявленого клопотання, колегія суддів виходить з наступного.

Частиною 2 ст. 24 КПК України передбачено, що кожній особі гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується її прав, свобод, законних інтересів, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Дотримання такого порядку включає в себе оскарження відповідних судових рішень у межах установлених законом процесуальних строків.

Частиною 1 ст. 113 КПК України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Згідно з ч. 1 ст. 117, п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи знайде підстави для його поновлення.

Отже, хоча ст. 117 КПК України і передбачено можливість поновлення пропущеного строку, але вона реалізується лише за наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання щодо поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на апеляційне оскарження, судом мають враховуватися такі обставини, як тривалість процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала вона розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строків на оскарження судового рішення, такі підстави.

При цьому, процедура визначення строків для подання апеляційної скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності, забезпечення законних інтересів учасників кримінального провадження, та щоб до кожного з них було застосовано належну правову процедуру.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. В свою чергу, абз. 2 ч. 3 ст. 395 КПК України прямо вказує, що у разі, якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Таким чином, при вирішенні питання, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, визначеного ст. 395 КПК України строку на апеляційне оскарження, слід чітко встановити початок перебігу цього строку та його закінчення, виходячи з того, чи з викликом особи було постановлено оскаржувану ухвалу, чи без такого.

Зі змісту оскаржуваної ухвали вбачається, що клопотання про арешт майна ОСОБА_8 розглянуто слідчим суддею 10.04.2025 року у судовому засіданні за участі його представника - адвоката ОСОБА_6 . Відповідно до положень ч. 2 ст. 376 КПК України, в цей день було оголошено резолютивну частину ухвали, тоді як її повний текст оголошено 15.04.2025 року о 16 го. 55 хв. (а.с. 156, 158).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 КПК України, судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. Головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження. Тобто, дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині ухвали, розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.

Отже, у даному випадку визначений п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України 5-денний строк на апеляційне оскарження почав свій перебіг 11.04.2025 року та сплинув 15.04.2025 року.

При цьому, копію оскаржуваної ухвали адвокат ОСОБА_6 отримала засобами електронного зв`язку 18.04.2025 року, що підтверджується скріншотом електронної пошти адвоката (а.с. 219).

Водночас, свою апеляційну скаргу адвокат ОСОБА_6 подала засобами електронного зв`язку 22.04.2025 року, що підтверджується протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису (а.с. 187) - тобто, поза межами встановленого строку.

Вирішення питання про поважність причин пропуску строку покладається на розсуд суду. Виходячи з системного тлумачення положень КПК України, зокрема ч. 3 ст. 37, ст. 138, п. 1 ч. 1 ст. 232, п. 1 ч. 1 ст. 336 КПК України, під поважними причинами пропуску процесуального строку слід розуміти фактичні обставини, які: 1) об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волі особи, яка пропустила строк; 2) виникли або існували протягом строку, передбаченого КПК України для вчинення процесуальної дії; 3) безпосередньо унеможливили або істотно ускладнили можливість вчинення процесуальних дій у визначений КПК України строк; 4) підтверджуються належними доказами.

Таке визначення поважних причин пропуску строку відповідає усталеній судовій практиці Верховного Суду (судові рішення ККС ВС від 28.01.2021 р. у справі № 201/1156/18, від 05.03.2020 р. у справі № 367/5629/16-к, від 30.09.2019 р. у справі № 635/4248/16-к, від 11.06.2019 р. у справі № 373/1742/15-к, від 11.06.2019 р. у справі № 523/11081/17).

В апеляційній скарзі, обґрунтовуючи клопотання, зазначається, що за відсутності повного тексту оскаржуваної ухвали власник майна та його представник були позбавлені можливості визначитися з обґрунтуванням та мотивами апеляційної скарги.

Відповідно до правової позиції Об`єднаної палати ККС Верховного Суду від 27.05.2019 р. (справа № 461/1434/18), у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подання апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали. Однак, у випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого рішення вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК України.

Отже, Верховним Судом сформовано правову позицію, згідно з якою пропущений строк на апеляційне оскарження у разі, якщо заінтересовані особи не були обізнані з мотивами постановлення судового рішення, може бути поновлений апеляційним судом, а така причина пропуску строку може визнаватися поважною.

Враховуючи, що 10.04.2025 року у судовому засіданні було оголошено лише резолютивну частину оскаржуваної ухвали, колегія суддів приймає доводи адвоката ОСОБА_6 про те, що необізнаність з мотивами оскаржуваного судового рішення може бути підставою для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Крім того, колегія суддів також враховує, що адвокат ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу в межах п`яти днів після отримання повного тексту оскаржуваної ухвали. Така процесуальна поведінка свідчить про відсутність ознак зволікання при її апеляційному оскарженні.

Керуючись ст. ст. 369-372, 395, 399, 418, 532 КПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а:

Клопотання адвоката ОСОБА_6 - задовольнити та поновити їй строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10.04.2025 р.

Розгляд апеляційної скарги призначити на 08 год. 40 хв. 28 травня 2025 року у приміщенні Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (м. Київ, пров. Хрестовий, буд. 4).

Повідомити учасників апеляційного провадження про час та місце розгляду апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_2

судді ОСОБА_3

ОСОБА_4