Провадження № 1-кп/947/1154/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.08.2025 року Київський районний суд м. Одеси, в складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000922 від 18.06.2024 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В проваджені Київського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

Прокурор просив призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття кримінального провадження, або для укладання угод немає, відсутні підстави для внесення подання про визначення підсудності.

Прокурор просив суд продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на те, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, яке передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років без можливості застосування положень ст.ст. 69,75 КК України, відсутність міцних соціальних зв`язків, у зв`язку з чим, він може переховуватися від суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення. Застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, на думку прокурора, не може усунути існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 .

Захисник ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_5 не заперечували проти призначення справи до судового розгляду.

Захисник ОСОБА_4 заперечував щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ризики прокурором не доведені, відсутність доведеності підозри пред`явленої обвинуваченому. Також. захисник звернувся до суду з клопотання про зменьшення розміру застави, як альтернативного виду запобіжного заходу, просив визначити в минімальному розмірі, який зазначений в п.2 ч.5 статті 182 КПК України, враховуючі матеріальний стан обвинуваченого, та його родини, відповідно до позиції ЄСПЛ.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Дослідивши обвинувальний акт, вислухавши думку учасників провадження, суд приходить до наступного висновку.

Дане кримінальне провадження підсудне Київському районному суду м. Одеси, підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження немає, обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. За вказаних обставин є достатньо підстав для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, одноособово.

Згідно п. 4,5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк понад п`ять років або ж до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.8 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбаченихстаттями 402-405,407,408,429 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою.

Вирішуючи питання про вид заходу забезпечення кримінального провадження, враховую вимоги ч.8 ст. 176 КПК України, яка виключає можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою до осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 407 КК України, вважаю за необхідне клопотання слідчого про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

При продовженні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , суд враховує обставини, передбачені ст.ст. 177-178 КПК України, з урахуванням особи обвинуваченого ОСОБА_6 , його віку, стану здоров`я, майнового стану, міцності соціальних зв`язків, того факту, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення в період дії військового стану, у нез`явленні до військової части, не працевлаштований, відсутнє джерело доходу, не одружений, дітей не має, тобто відсутні стійки соціальні зв`язки у суспільстві, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_6 винним, того факту, що існують ризики того, що ОСОБА_6 перебуваючи на волі зможе продовжити злочинну діяльність, переховуватися від суду, суд враховуючі вимоги ч.8 ст. 176 КПК України, яка виключає можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою до осіб, які обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 5 ст. 407 КК України, вважає за необхідне клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити.

Одночасно, суд вважає за можливе задовольнити клопотання захисника ОСОБА_4 щодо зменшення розміру альтернативного запобіжного заходу в виді застави.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого.

Таким чином, з урахуванням пояснень, щодо майнового стану обвинуваченого ОСОБА_5 , майнового стану родини, перебування обвинуваченого під вартою, відсутність доходу, суд приходить до висновку про необхідність зменьшення альтернативного запобіжного заходу в виді застави до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 гривень.

Такий розмір застави є відповідним і достатнім у даному кримінальному провадженні для забезпечення виконання обвинуваченими обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177-178,181,183,184,194,196,197,314-316,369-372,376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000922 від 18.06.2024 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 18.08.2025 року о 11:00 годині.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Задовольнити клопотання прокурора про продовження відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів

Продовжити відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «ОСІ» строком на 60 днів, тобто до 11.10.2025 р.

Задовольнити клопотання захисника ОСОБА_4 щод зменьшення розміру застави, як альтернативного виду запобіжного заходу, обвинуваченому ОСОБА_5 .

Зменшити розмір застави визначений ОСОБА_5 , до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в грошовому еквіваленті складає 60 560 (шістьдесят тисяч пятсот шістьдесят) гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу. Обвинувачена звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 обов`язки строком на 60 днів, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі Одеської області без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явилася за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копія ухвали вручається обвинуваченій, прокурору та направляється уповноваженій особі місця ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Головуючий ОСОБА_1