У Х В А Л А

Справа № 149/1487/25

Провадження №1-кс/149/315/25

22.05.2025 р. м. Хмільник

Слідчий суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1

за участі:

секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника підозрюваного: адвоката ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування приводу при розгляді клопотання слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 , погодженого прокурором Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000085,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області перебуває клопотання слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0000085, погоджене прокурором Хмільницької окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 383, ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 343 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив.

Прокурором в судовому засіданні було заявлено клопотання про привід підозрюваного. Підставою для застосування приводу є неприбуття без поважних причин за викликом до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області підозрюваного для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Прокурор у судовому засіданні вказав, що, не зважаючи на вжиті заходи щодо повідомлення ОСОБА_6 за місцем проживання вручити йому повістку не вдалося, двері подвір`я ніхто не відчинив. Слідчий у судовому засіданні клопотання прокурора підтримав.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання про застосування приводу категорично заперечила. Вказала, що на даний час немає правових підстав для застосування приводу до підозрюваного, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості про його належне сповіщення про час і місце судового засідання. Слідчий не мав жодних правових підстав для забезпечення вручення повісток через органи поліції, а сам підозрюваний за адресою, зазначеною у клопотанні, не проживає. Крім того, послалася на сплив строків притягнення до кримінальної відповідальності підозрюваного за пред`явленою йому підозрою у даному кримінальному провадженні, невідповідність клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою вимогам п. 3 ч. 3 ст.184 КПК України, а також безпідставність розгляду клопотання слідчим суддею Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з порушенням правил підслідності.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився.

Слідчий суддя, дослідивши доводи клопотання та додані матеріали, а також матеріали справи, заслухавши думку учасників, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження згідно зі ст. 2 КПК України є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; забезпечення права на свободу та особисту недоторканність; невтручання у приватне життя; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; публічність; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження; розумність строків.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ст. 8 КПК України).

Частиною 1 статті 12 КПК України визначено, що під час кримінального провадження ніхто не може обмеженим у здійсненні права на вільне пересування через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених КПК України.

Кожному в силу ст. 21 КПК України гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому КПК України.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності (ст. 22 КПК України), що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Суд досліджує докази безпосередньо, а показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

Диспозитивність кримінального провадження (ст. 26 КПК України) передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України. Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень згідно з КПК України.

Згідно з вимогами ст. 187 КПК України слідчий суддя після одержання клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на свободі, призначає дату судового засідання і здійснює судовий виклик.

Заходи забезпечення кримінального провадження визначені статтею 131 КПК України та застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Судовий виклик і привід є заходами забезпечення кримінального провадження. Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 383, ч. 1 ст. 296, ч. 1 ст. 343 КК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років (ч. 2 ст. 183 КПК України).

Згідно з постановою слідчого від 23.01.2023 року оголошено розшук підозрюваного ОСОБА_6 .

Розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю, зокрема, підозрюваного, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою статті 193 КПК України.

Статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до приписів ст. 140 КПК України привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час.

Рішення про здійснення приводу приймається: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, прокурора або з власної ініціативи, а під час судового провадження - судом за клопотанням сторони кримінального провадження, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, або з власної ініціативи. Рішення про здійснення приводу приймається у формі ухвали.

Привід може бути застосований до підозрюваного, обвинуваченого або свідка.

Особливості застосування приводу підозрюваного під час вирішенні клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою передбачено ч. 3 ст. 187 КПК України. Так, у разі неприбуття підозрюваного за судовим викликом і відсутності у слідчого судді на початок судового засідання відомостей про поважні причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, слідчий суддя, суд має право постановити ухвалу про привід підозрюваного, якщо він не з`явився для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Особа викликається до слідчого судді шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою (ч. 1 ст. 135 КПК України).

У разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку дорослому члену сім`ї особи чи іншій особі, яка з нею проживає, житлово-експлуатаційній організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи (ч. 2 ст. 135 КПК України).

У випадку наявності в особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, копія повістки про її виклик надсилається захиснику (захисникам) (ч. 8 ст. 135 КПК України).

Повістка про виклик вручається особі працівником органу зв`язку, працівником правоохоронного органу, слідчим, прокурором, а також секретарем судового засідання, якщо таке вручення здійснюється в приміщенні суду (ч. 6 ст. 135 КПК України).

З метою належного повідомлення підозрюваного про час і місце судового засідання та його виклику слідчим суддею вживалися заходи, передбачені КПК України.

Повістки про виклик підозрюваного ОСОБА_6 у судове засідання 22.05.2025 на 11:00 год. направлялися на усі відомі з матеріалів кримінального провадження його поштові адреси. На відомі з матеріалів кримінального провадження телефонні номери підозрюваного ОСОБА_6 здійснювався виклик секретарем судового засідання шляхом надсилання телефонограм (т. 2 а.с. 62, 63). При цьому складено довідки про те, що один з номерів не обслуговується, на дзвінок на інший номер мобільного телефону ОСОБА_6 не відповів. Повістки про виклик скеровувалися до Хмільницької окружної прокуратури та Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області супровідними листами від 21.05.2025 року для вручення в порядку ч. 6 ст. 135 КПК України на усі відомі з матеріалів кримінального провадження адреси підозрюваного (т. 2 а.с. 65, 66). Крім того, копії повісток про виклик направлено захисникам підозрюваного (т. 2 а.с. 67, 68).

Як вбачається з рапорту від 21.05.2025 року ст. о/у ОВС УКР ГУНП в Харківській області, з метою вручення повістки про виклик 21.05.2025 року о 17:45 здійснено виїзд за адресою місця проживання ОСОБА_6 , однак двері подвір`я ніхто не відчинив, Зі слів сусідів ОСОБА_6 проживає за вказаною адресою. Всі дії співробітників поліції фіксувалися під відеозапис на цифрову нагрудну камеру.

Чинне кримінальне процесуальне законодавство не передбачає обов`язку підозрюваного отримати повістку про виклик або можливість застосування до нього будь-якого примусу з метою її отримання, однак обов`язок прибути за викликом до слідчого судді, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це слідчого суддю, покладено на підозрюваного в силу п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України.

В свою чергу саме суд забезпечує прибуття особи для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу в порядку, визначеному законодавством. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує слідчий суддя в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик є обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, а перелік таких поважних причин визначено у ст. 138 КПК України . Слідчий суддя вважає, що було вжито вичерпних, необхідних і достатніх заходів для повідомлення підозрюваного ОСОБА_6 про час і місце судового засідання 22.05.2025 на 11:00 год, однак на початок судового засідання у слідчого судді відсутні відомості про причини, що перешкоджають його своєчасному прибуттю, в тому числі і поважні.

Відомостей, які б свідчили про можливість проведення розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою за відсутності підозрюваного (ч. 6 ст. 193 КПК України), матеріали справи не містять і слідчим суддею таких обставин не встановлено.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя вважає, що в даному випадку застосування приводу до підозрюваного передбачено КПК України і має легітимну мету забезпечення його обов`язкової участі при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи ОСОБА_6 , а застосування приводу до підозрюваного може забезпечити виконання завдання кримінального провадження в цій частині. Застосування приводу в даному випадку є пропорційним заходом для досягнення мети кримінального провадження та гарантуванню підозрюваному ОСОБА_6 забезпечення реалізації його прав у ході судового розгляду у розумні строки.

Стосовно заперечень захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 щодо відсутності підстав для розгляду клопотання (в тому числі через його невідповідність вимогам КПК України, порушення правил підсудності, спливів строку притягнення до кримінальної відповідальності тощо), вказані доводи можуть бути оцінені судом в подальшому (в тому числі і окремо за наявності відповідних клопотань), однак на наявність підстав для застосування приводу не впливають.

Відповідно до приписів ст. 143 КПК України виконання ухвали про здійснення приводу може бути доручене відповідним підрозділам органів Національної поліції, органів безпеки, органів Бюро економічної безпеки України, Національного антикорупційного бюро України або Державного бюро розслідувань.

Враховуючи те, що ОСОБА_6 , будучи підозрюваним в даному кримінальному провадженні, на виклик слідчого судді для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою не з`явився, причини неявки суду не повідомив, зважаючи на обмеженість строку розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та можливість розгляду такого клопотання виключно за участю підозрюваного, вважаю за необхідне клопотання прокурора задовольнити і застосувати до підозрюваного привід, виконання якого доручити УКР ГУНП у Харківській області за місцем проживання ОСОБА_6 .

За змістом ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), зокрема, у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин, необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження, введення воєнного стану. Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

Оскільки прокурор у клопотанні про здійснення приводу просить провести судове засідання за участю підозрюваного ОСОБА_6 у Індустріальному районному суду міста Харкова, слідчий суддя вважає, що проведення судового засідання у режимі відеоконференції сприятиме оперативності розгляду клопотання та відповідатиме інтересам усіх учасників.

Зважаючи на вищевикладене, з метою додержання розумних строків розгляду клопотання та забезпечення участі підозрюваного ОСОБА_6 , місце виконання приводу (м. Харків) територіально віддалене від місця розгляду клопотання, судове засідання за його участю суд вважає за необхідне провести у режимі відеоконференції з Індустріальним районним судом міста Харкова.

Керуючись ст. ст. 140, 336 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Хмільницької окружної прокуратури задовольнити.

Судове засідання відкласти на 23.05.2025 о 12 год. 30 хв.

Застосувати привід до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для розгляду клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Доставити приводом підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 адреса проживання: АДРЕСА_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 в судове засідання, яке відбудеться 23.05.2025 о 12 год. 30 хв.

Судове засідання в кримінальному провадженні з розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, що призначене на 12:30 годину 23.05.2025 року провести в режимі відеоконференції з Індустріальним районним судом міста Харкова (проспект Архітектора Альошина, 7, м. Харків, Харківська область, 61007).

Доручити Індустріальному районному суду міста Харкова (проспект Архітектора Альошина, 7, м. Харків, Харківська область, 61007) забезпечити проведення судового засідання в режимі відеоконференції за участю підозрюваного ОСОБА_6 .

Підозрюваному ОСОБА_6 з`явитись на 12:30 годину 23.05.2025 року до Індустріального районного суду міста Харкова (проспект Архітектора Альошина, 7, м. Харків), для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до ст. 336 КПК України копію ухвали про участь осіб в судовому засіданні в режимі відеоконференції направити негайно Індустріальному районному суду міста Харкова.

Виконання ухвали в частині застосування приводу до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 доручити Управлінню карного розшуку ГУНП у Харківській області.

Ухвала про здійснення приводу оголошується особі, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу.

Роз`яснити, що особа, рішення про здійснення приводу якої прийнято слідчим суддею, зобов`язана прибути до місця виклику в зазначений в ухвалі про здійснення приводу час у супроводі особи, яка виконує ухвалу.

У випадку невиконання особою, що підлягає приводу, законних вимог щодо виконання ухвали про здійснення приводу, до неї можуть бути застосовані заходи фізичного впливу, які дозволяють здійснити її супроводження до місця виклику. Застосуванню заходів фізичного впливу повинно передувати попередження про намір їх застосування. У разі неможливості уникнути застосування заходів фізичного впливу вони не повинні перевищувати міри, необхідної для виконання ухвали про здійснення приводу, і мають зводитися до мінімального впливу на особу. Забороняється застосування заходів впливу, які можуть завдати шкоди здоров`ю особи, а також примушення особи перебувати в умовах, що перешкоджають її вільному пересуванню, протягом часу більшого, ніж необхідно для негайного доставлення особи до місця виклику. Перевищення повноважень щодо застосування заходів фізичного впливу тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

У разі неможливості здійснення приводу особа, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повертає її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

Контроль за виконанням приводу покласти на прокурора Хмільницької окружної прокуратури.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення і оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1