УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2025 року

м. Київ

справа № 333/4950/25

провадження № 51-3105 ск 25

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_4 на ухвалу Запорізького апеляційного суду

від 25 червня 2025 року про повернення апеляційної скарги.

Суть питання та встановлені судом обставини

Ухвалою слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 11 червня 2025 року залишено без задоволення скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 25 червня 2025 року повернуто апеляційну скаргу ОСОБА_4 на вказане судове рішення.

ОСОБА_4 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій він не погоджується з ухвалою суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги та порушує питання про її перегляд у касаційному порядку.

Мотиви Суду

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів вбачається, що підстав для задоволення скарги немає.

Згідно зі ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

У ст. 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та ст. 129 Конституції України зазначено, що прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Повага до суду і його рішень зміцнюють державність, правопорядок і законність, та ведуть до справді правової держави.

Статтею 396 КПК України визначено вимоги, яким повинна відповідати апеляційна скарга. Крім того, загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Як убачається з долученої копії оскарженого судового рішення, ОСОБА_5 звернувся з апеляційною скаргою на ухвалу слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 11 червня 2025 року, в якій використав образливі висловлювання на адресу суддів Запорізького апеляційного суду, а тому суд дійшов висновку про очевидну неповагу до честі, гідності судді та зловживання правом на подання заяви, скарги і, як наслідок, необхідність повернення апеляційної скарги.

Такі висновки суду апеляційної інстанції цілком узгоджуються з підходом Європейського суду з прав людини, у розумінні якого звернення з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій, констатується як зловживання правом на подання заяви. До прикладу справи «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06.

Частиною 6 ст. 9 КПК України закріплено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду мають відповідати вимогам діючого законодавства. У тексті цих документів не допускається використання образливих та лайливих слів, символів, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документу. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства, та можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами.

Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства. Використання апелянтом у тексті скарги неприпустимих та образливих висловлювань на адресу суду та судді вказує на таке зловживання.

Наведене також узгоджується і з усталеною практикою Касаційного кримінального суду Верховного Суду у подібних випадках (постанова від 16 січня 2024 року у справі № 991/7073/23; ухвала від 03 квітня 2023 року у справі № 991/111/23; ухвала від 30 червня 2025 року у справі № 334/8800/24).

Колегія суддів погоджується із висновками апеляційного суду, що апеляційна скарга, яка містить образливі висловлювання є неприйнятною та підлягає поверненню особі, яка її подала. Ухвала апеляційного суду є законною, обґрунтованою та вмотивованою.

Обґрунтування касаційної скарги не містить доводів, які викликають необхідність перевірки їх матеріалами кримінального провадження, а з касаційної скарги та доданих до неї матеріалів убачається, що підстав для задоволення скарги немає.

Суд вважає, що відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК України у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 слід відмовити.

З цих підстав Суд постановив:

Відмовити ОСОБА_4 у відкритті касаційного провадження за його касаційною скаргою на ухвалу Запорізького апеляційного суду від 25 червня 2025 року про повернення апеляційної скарги.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3