У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

представника потерпілого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001588 від 20.12.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 Кримінального кодексу України -,

в с т а н о в и в:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстр судових розслідувань за №0001588 від 20.12.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

В судовому засіданні захисником ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 заявлено клопотання про призначення повторної комплексної судово-медичної експертизи. На вирішення якої, просить поставити наступні питання:

-який характер, кількість та локалізація тілесних ушкоджень потерпілого ОСОБА_4 ;

-який спосіб та механізм спричинення тілесних ушкоджень гр.. ОСОБА_4 ;

-чи могли тілесні ушкодження встановлені у гр. ОСОБА_4 бути отримані ним при конкретних обставинах, про які він розповідає;

-як найбільш імовірне взаєморозположення особи/осіб було в момент отримання освідчуваного тілесних ушкоджень;

-чи могли бути спричинені тілесні ушкодження, виявлені у гр.. ОСОБА_4 , його ж власною рукою, або ж в результаті падіння з висоти власного росту, удару об якийсь предмет;

-який ступень тяжкості отриманних гр. ОСОБА_4 тілесних ушкоджень;

-чи були небезпечними для життя і здоров`я гр.. ОСОБА_4 на момент нанесення тілесні ушкодження.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що з формулюванням зазначеним в обвинувальному акті, який скерований до суду, категорично не може погодитися, в тому числі з нібито встановленими тілесними ушкодженнями потерпілого ОСОБА_4 , що не відповідає фактичним обставинам.

В ході ознайомлення з матеріалами висновків судових судово-медичних експертиз та долучених копій до цивільного позову, сторона захисту вважає, що такі проведені не вірно, не відповідають встановленій істинні та суперечать матеріалам кримінального провадження.

Експерту окрім копій процесуальних документів та копії попереднього висновку, який піддавався сумніву, для проведення комісійної експертизи жодної медичні документи пред`явлені для дослідження не були. В той же час у висновку комісійної судово-медичної експертизи №26 від 31 липня 2023 року, є посилання на висновок судово-медичної експертизи №17 від 23 лютого 2024, з якого слідує, що згідно наданих на комісійну судово-медичну експертизу матеріалів досудового розслідування №0001588 та медичної документації, а саме Висновку експе5рта №17 від 23.02.2023 з Ужгородського районного відділення Закарпатського обласного бюро судово-медичної експертизи було встановлено, що згідно постанови старшого дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, була проведена судово-медична експертиза на гр.. ОСОБА_4 , про що був складений висновок експерта №17. При цьому, в матеріалах справи та в описовій частині експертизи не вказано яким чином медичні документи, які містять охоронюваню законом медичну таємницю, потрапили в Ужгородське міжрайонне відділення СМЕ Закарпатське обласне бюро СМЕ та були повернуті до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області.

З даного слідує, що висновок комісійної судово-медичної експертизи є неналежним та недопустимим доказом, викликає сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю, а також тим, що суперечить іншим матеріалам справи.

Єдиним медичним документом, який може підтвердити чи спростувати факт отриманих тілесних ушкоджень, у вигляді перелому кісток носа зі зміщенням чи без зміщення, може бути комп`ютерна томографія чи рентген знімок. Однак, як при проведенні первинної експертизи так і при проведенні комісійної експертизи такий експерту для дослідження не пред`являвся, у зв`язку з тим, що на думку сторони захисту такий може містити ознаки підробки, або бути сфальшованим.

Сумнів в об`єктивності, як доказу вказаної експертизи викликає порушення порядку надання матеріалів на експертизу.

Сумнівів у об`єктивності проведеної комісійної експертизи, викликає те, що у висновку комісійної експертизи, відображено первинний висновок № 17 від 23.02.2023 року, але даний висновок не відповідає обставинам справи, оскільки не було досліджено рентген знімок, який був виконаний в день спричинення тілесних ушкоджень, що мало місце 19.12.2022 року.

Згідно із загальдоступною медичною літературою у разі діагностування перелому зі зміщенням, призначається хірургічне втручання - репозиція кісток, яка дозволяє відновити правильний рельєф. Подібна маніпуляція проводиться під місцевою анестезією.

Якщо трапився складний перелом носа, і операція не була проведена в зазначений час, то доведеться вдаватися в подальшому до ринопластики або септопластики (корекція носової перегородки). Але попередньо повинно бути проведено класичне хірургічне лікування, потім антибіотикотерапія.

Однак з матеріалів висновку експерта наявне посилання на те, що 20.12.2022 року «Зовнішній ніс рівний», що виникає сумнівів у тому, чи було все таки зміщення кісток носа чи відбулось перелом кісток носа без зміщення.

Відповідь на вказане питання є суттєвим, оскільки таке впливає на кваліфікації дій обвинуваченого, так як перелом кісток но без зміщення відносить до легких тілесних ушкоджень, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.

Відсутність у вказаних матеріалах медичних документів, відомостей про спосіб їх отримання слідчим під час проведення судово-медичної експертизи, за наслідком якої зроблено висновок №17 від 23.02.2023 року та № 26 від 31.07.2023 року, що є істотним порушенням кримінального процесуального закону.

В порушення пункту 4.1 Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 р. N 6 судово-медичну експертизу механізму виникнення ушкоджень експерт провів без медичного обстеження потерпілого, не обґрунтувавши при цьому винятковість такого випадку. Згідно вказаного вище пункту 4.1 Правил, проведення такої експертизи без потерпілого тільки за медичними документами (історії хвороби, індивідуальній карті амбулаторного хворого тощо) допускається у виняткових випадках і лише за наявності справжніх повноцінних документів, що містять вичерпні дані про характер ушкоджень, їх клінічний перебіг та інші необхідні відомості.

При поданні цивільного позову потерпілим долучено до матеріалів, ряд виписок з історії медичної картки стаціонарного хворого від 20.01.2023 року, зокрема з якої слідує, що п.11 висновку: Ознаки перелому кісток зовнішнього носа без зміщення (МСКТ голови додасться.)

Відповідно до комп`ютерної томографії від 24.01.2023 року виконаної Західноукраїнським спеціалізованим медичним центром «МЕВІЗ» встановлено діагноз, яким зокрема «перелом носових кісток без зміщення».

Згідно магнітно-резонансної томографії проведеної на особу ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 «носова перегородка не деформована».

Однак при проведенні комісійної експертизи, вказане медична документація дослідженою не була, що викликає сумніві у правильності встановлення тяжкості тілесних ушкоджень потерплого, при цьому на момент проведення комісійної СМЕ та первинної СМЕ такі рентген знімки уже були проведені та навмисно не були долучені для проведення експертизи.

Обвинувачений та його захисник у судовому засіданні підтримали заявлене клопотання та просили задовольнити таке. Захисник зазначив, що встановлення того факту, чи був перелом зі зміщенням чи ні, впливає на тяжкість тілесних ушкоджень.

Прокурор, представник потерпілого та потерпілий у судовому засіданні заперечили проти заявленого клопотання та вказала на їх безпідставність.

Прокурор зазначила, що за клопотанням сторони захисту призначалася комісійна судова медична експертиза. На поставлені стороною захисту питання надані однозначні відповіді експертів і подальше інюцювання стороною захисту повторних експертиз зумовлює штучне затягування судового розгляду. Крім того, тяжкість тілесних ушкоджень була встановлена через тривалість перебування на лікуванні, потерпілий перебував на стаціонарному лікуванні після оперативного втручання.

Заслухавши доводи учасників судового засідання, дослідивши клопотання та матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що під час досудового розслідування було проведено судово медична експертиза (висновок №17 від 20.12.2022) та комісійна судово медична експертиза (висновок №26 від 31.07.2023).

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Згідно зі ст. 1 Закону України "Про судову експертизу", судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Відповідно до ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого, за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі.

Згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

З аналізу норм чинного законодавства вбачається, що призначення судом експертизи під час судового розгляду можливе, якщо: її проведення обумовлене необхідністю з`ясувати обставини і питання, що мають істотне значення для цього кримінального провадження; для з`ясування таких обставин і питань необхідні спеціальні знання; сторона обвинувачення відповідного експерта не залучала, або якщо залучила, то поставила неналежні чи неповні запитання, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт надасть або надав неповний чи неправильний висновок; сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, на підтвердження чого надає відповідні документи; наявні умови, передбачені ч. 2 ст. 332 КПК України.

Відповідно до ст. 7, 8 Закону України "Про судову експертизу" та з метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз Міністерством юстиції України наказом №53/5 від 08 жовтня 1998 року затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень.

Згідно Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, вбачається, що експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Відповідно до роз`яснень Постанови Пленуму ВСУ N 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В свою чергу комплексна експертиза призначається у випадках, коли необхідно провести дослідження за участю декількох експертів, які є фахівцями у різних галузях знань, не проведено обстеження потерпілого.

У своєму клопотанні про призначення повторної комплексної судово-медичної експертизи захисник обвинуваченого посилається на те, що в описовій частині експертизи не вказано яким чином медичні документи, які містять охоронювану законом медичну таємницю, потрапили в Ужгородське міжрайонне відділення СМЕ Закарпатське обласне бюро СМЕ та були повернуті до Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, комп`ютерна томографія чи рентген знімок не досліджувався, потерпілий не оглядався.

Разом з тим такі твердження сторони захисту суперечать висновку комплексної судово-медичної експертизи, в якому зазначається про надання на комісійну судово-медичну експертизу матеріалів досудового розслідування №0001588 та медичної документації, а саме «Висновку експерта» №17 від 23.02.2023 з Ужгородського районного відділення Закарпатського обласного бюро судово-медичної експертизи. Зовнішній огляд проводився під час проведення судово-медичної експертизи.

Крім того, в судовому засіданні був допитаний експерт, який надав вичерпні відповіді щодо проведеної комплексної судово-медичної експертизи, зокрема зазначив, що були дослідженні медичні документи, встановлено факт проведення оперативного втручання потерпілому, тяжкість тілесних ушкоджень встановлена також виходячи з тривалості лікування.

Судом встановлено, що обставини, на необхідність з`ясування яких вказує сторона захисту, були з`ясовані в ході досудового розслідування та судового розгляду, питання які, на думку сторони захисту не вирішені, були поставлені на вирішення експерта при проведенні первинної судово-медичної експертизи та комплексної судово-медичної експертизи, під час проведення якої враховувались всі наявні в органу досудового розслідування медичні документи. Питання щодо неповноти або неясності висновку судово-медичних експертиз не ініціювалось учасниками судового розгляду.

Твердження сторони захисту фактично зводяться до незгоди з висновком експерта.

Окрім цього, ознайомившись і висновком, суд не знайшов у ньому суперечностей з іншими матеріалам справи, а також не виявив наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи, оскільки вказана експертиза проведена уповноваженим кваліфікованим суб`єктом Закарпатського обласного бюро судово-медичної експертизи, а саме висновок містить необхідні реквізити та детальне обґрунтування відповідей на питання, що потребували спеціальних знань в області судової медицини, які жодним чином обвинуваченим не спростовані. Таким чином враховуючи наведене суд не вбачає підстав для задоволення клопотання сторони захисту про призначення повторної комплексної судово-медичної експертизи.

Таким чином, клопотання сторони захисту про призначення повторної комплексної судово-медичної експертизи не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 242-244, 392 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 про призначення повторної комплексної судово-медичної експертизи в кримінальному провадженні №0001588 від 20.12.2022 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 122 Кримінального кодексу України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошено 05 серпня 2025 року о 13 год. 40 хв.

Суддя ОСОБА_1