Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6908/25
Номер провадження 1-кс/711/1697/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2025 року м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції в Черкаської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про кримінальне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

28.07.2025 ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції в Черкаської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про кримінальне правопорушення від 17.06.2025, яку було отримано 21.06.2025.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог територіальної та інстанційної підсудності.

Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України, зокрема, право на подання скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, передбачено п.1 ч.1 ст.303 КПК України.

Порядок звернення із скаргами та їх розгляду слідчим суддею врегульовано ст.ст.304-307 КПК України.

Так, відповідно до ч.1 ст.304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як вбачається із змісту поданої скарги, 17.06.2025 ОСОБА_2 направив заяву про вчинення кримінального правопорушення посадовими особами ГУ ПФУ в Черкаській області до ГУНП в Черкаській області (р/л), яку було отримано 21.06.2025. Проте, будь-якої відповіді на своє звернення він не отримав, відповідно до зазначеного в скарзі. Враховуючи викладене, скаржник вважає, що уповноваженими особами ГУНП в Черкаській області відомості за його заявою від 17.06.2025 в ЄРДР не внесені. Просить зобов`язати уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області внести відомості за його заявою про кримінальне правопорушення від 17.06.2025.

Однак, копію вказаної заяви, а також підтвердження та/або отримання її адресатом скаржником не додано. Тому, не дивлячись на бажання ініціатора оскаржити бездіяльність, яка проявилася у невнесенні відомостей уповноваженими особами ГУНП в Черкаській області, не додавши самої заяви від 17.06.2025 до скарги, слідчий суддя позбавлений можливості встановити, що саме та у відповідності до якого пункту статті 303 КПК України оскаржує ініціатор скарги. Посилання на предмет оскарження слідує виключно із скарги ОСОБА_2 .

Варто також зазначити, що оскарженню підлягає навіть бездіяльність виключно протягом 10 днів, що імперативно зазначено в ч.1 ст.304 Кодексу, разом з тим, у разі пропущення строку, ініціатор має право подати скаргу із клопотанням щодо поважності пропущення вказаного строку для прийняття рішення із вказаного питання. Як зазначено в скарзі, із повідомленням про кримінальне правопорушення ОСОБА_2 звернувся 17.06.2025, обов`язок на внесення відомостей відповідно до заяви складає одну добу з моменту отримання, фактично на наступний день починає рахуватися строк в 10 днів, що дає право на звернення. І це не надмірний формалізм при розгляді скарги, а прописані інституції як порядок реєстрації та розгляду відповідних заяв, а вже потім кримінальних проваджень із даних основ рахуються строки та зявляються обов`язки відповідних учасників справи, що створює рівність перед законом та верховенства права у правовій державі.

Разом з тим, 04.07.2025 ухвалою слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області (справа №711/1628/25) скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого відділу ГУНП в Черкаській області в порядку ст.303 КПК України повернуто скаржнику за порушення підсудності. Однак, навіть в цьому рішенні описано, що здійснювалися запити до РУП ГУНП в Черкаській області, можна рахувати і за писку, однак по тексту рішення зустрічається неодноразово (абзаци 2,3, 16 мотивувальної частини) що дає сумніви що звернення було саме до ГУ НП у Черкаській області і на бездіяльність якого органу ОСОБА_2 звернувся до Канівського міськрайонного суду Черкаської області, так як не додав ні звернення до даного суду, ні звернення до реєстратора, про що описує в скарзі. Сукупність даних неточностей не може бути підставою додаткової перевірки слідчим суддею при відкритті провадження та перевірки чи була бездіяльність органу, до якого було звернення. Разом з тим відсутній і предмет звернення, тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити чи є звернення ОСОБА_2 від 17.06.2025 саме заявою про злочин.

У відповідності до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З норм ст.26 КПК України випливає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Тобто, виходячи з положень ст.ст.22, 26 КПК України, на особу, яка подає скаргу, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею факту того, що скаргу подала особа, яка має на це право; скарга підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.

Будь-яких доказів звернення з відповідною заявою в порядку вимог ст.214 КПК України до прокурора, дізнавача чи слідчого, до матеріалів клопотання не додано.

Таким чином, ОСОБА_2 ініціює покладення на слідчого судді обов`язку здійснення відповідних запитів, витребовування доказів у ГУНП в Черкаській області, що буде формувати упереджене ставлення в даного органу при розгляді скарги, так як слідчий суддя, із власної ініціативи, буде приймати рішення щодо здійснення запитів, встановлення обставин для призначення та розгляду даної скарги, виходячи виключно із зареєстрованої скарги на одному аркуші. Таким чином, повністю нівелюється принцип змагальності та доведеності тих обставин, перед слідчим суддею, на які посилається сторона.

З наведеного вбачається, що звертаючись до слідчого судді із скаргою заявник не надає підтверджень про звернення із відповідною заявою до слідчого, дізнавача чи прокурора у порядку ст.214 КПК України, разом із тим у скарзі зазначає що заявник звертався до ГУНП в Черкаській області із заявою про внесення відомостей до ЄРДР.

Неподання заявником до скарги належних доказів, з урахуванням вимог ст.ст.7, 22, 26 КПК щодо диспозитивності кримінального провадження, унеможливлює визначення слідчим суддею питання щодо додержання встановлених ст.303 КПК України підстав звернення суб`єкта з відповідної скаргою, що має істотне значення при вирішенні питання про прийняття скарги до розгляду та можливості відкриття провадження за її текстом.

Окрім того, згідно ст.10 КПК не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками. З вказаних принципів КПК вбачається відсутність обов`язку суду на збирання доказів з власної ініціативи, обов`язок надання доказів на підтвердження обставин на які посилаються сторони покладається на них, зокрема і в частині долучення до скарги відомостей, які викладенні у скарзі.

Відповідно до ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.3 ч.2 ст.304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст.304 КПК України, і особа яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

За таких обставин, слідчий суддя позбавлений можливості встановити обставини, які мають істотне значення при вирішенні питання про прийняття скарги до розгляду, поновлення заявнику строку, визначеного положеннями ч.1 ст.304 КПК України, якщо такий строк був пропущений, і чи взагалі направлялося даної заяви до слідчих органів, а тому скарга підлягає поверненню заявнику.

До вказаного рішення приходжу, проаналізувавши скаргу, в якій піднято питання щодо внесення відомостей до ЄРДР за зверненням від 17.06.2025, з періоду якого пройшло понад місяць.

При цьому, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.7 ст.304 КПК України, повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України, а відтак повернення даної скарги з цих причин не позбавляє заявника повторного звернення до суду з такою скаргою, що в свою чергу не призведе до порушення прав на захист його інтересів.

Разом з тим прийняття даного рішення не позбавляє заявника права на зверненням із повідомленням про злочин повторно для прийняття компетентними органами рішення із даного питання щодо внесення відомостей до ЄРДР.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст.303, 304, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції в Черкаської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про кримінальне правопорушення повернути.

Копію ухвали разом із скаргою невідкладно надіслати особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1