Дата документу 30.05.2025Справа № 554/7904/25
Провадження № 1-кс/554/7216/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2025 року м. Полтава

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000489 від 13.05.2025 року щодо

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полтава, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, працюючого на посаді завідувача відділу архітектури, містобудування та організації робіт з утримання територій виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради, не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням, в обґрунтування якого вказав, що в провадженні СУ ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000489 від 13.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що відповідно до розпорядження № 164-ро голови Подільської районної у м. Полтаві ради від 30.07.2021 року ОСОБА_6 з 02.08.2021 року переведено на посаду завідувача відділу архітектури, містобудування та організації робіт з утримання територій виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради.

Відповідно до розпорядження № 166-ро голови Подільської районної у м. Полтаві ради від 02.08.2023 року ОСОБА_6 в межах 6 категорії присвоєно 12 ранг посадової особи місцевого самоврядування з 03.08.2023 року.

З метою організації діяльності відділу архітектури, містобудування та організації робіт з утримання територій виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради розроблено положення про вказаний відділ, яке затверджено з 02.08.2021 року рішенням Подільської районної у м. Полтаві ради від 15.07.2021 року.

Відповідно до вказаного положення відділ: забезпечує виконання законів України та інших законодавчих актів, які визначають норми по архітектурі, будівництву та землевпорядкуванню (пункт 1.3), сприяє реалізації державної політики у сферах містобудування та землевпорядкування на території району, забезпечує дотримання вимог законодавчих актів в галузях будівництва та регулювання земельних відносин (пункт 2.2), розглядає звернення громадян, готує пропозиції та виконання окремих робіт по цих заявках (пункт 2.4), готує до розгляду сесією районної ради матеріали щодо надання, вилучення, передачі у власність або в оренду земельних ділянок для будівництва і обслуговування житлових будинків (пункт 3.8), здійснює виготовлення, реєстрацію та видачу будівельних паспортів на забудову земельних ділянок (пункт 3.10), надає містобудівні умови та обмеження забудови земельних ділянок (пункт 3.11), здійснює контроль за виконанням рішень районної у місті ради та виконавчого комітету, підприємствами, організаціями та установами району (пункт 4.3).

Посадовою інструкцією завідувача відділу архітектури, містобудування та організації робіт з утримання територій виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради, яка затверджена заступником голови ради з питань діяльності виконавчого органу ОСОБА_8 , з якою особисто ознайомлений ОСОБА_6 , передбачено, що завідувач сприяє реалізації державної політики у сферах містобудування та землевпорядкування на території району, забезпечує дотримання вимог законодавчих актів в галузях будівництва та регулювання земельних відносин; забезпечує своєчасну та якісну підготовку матеріалів, що належать до компетенції відділу архітектури, містобудування та організації робіт з утримання територій, до розгляду районною радою та виконавчим комітетом для прийняття відповідних рішень; здійснює контроль за дотриманням містобудівної дисципліни і правил забудови, природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних, охорони праці та інших вимог у сфері містобудування та землекористування.

Таким чином, відповідно до п. 1 примітки до ст. 364 КК України ОСОБА_6 являється службовою особою, оскільки постійно обіймає в органі місцевого самоврядування посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій.

Однак, ОСОБА_6 , перебуваючи на посаді завідувача відділу архітектури, містобудування та організації робіт з утримання територій виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради, з метою особистого незаконного збагачення, вчинив корупційний злочин за наступних обставин.

Встановлено, що 20.05.2025 року, в період з 10 год. 00 хв. до 10 год. 50 хв. ОСОБА_6 зустрівся з ОСОБА_9 , який представляв інтереси учасників АТО ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 . Під час вказаної зустрічі ОСОБА_6 показав три земельні ділянки, які розташовані у Подільському районі міста Полтави за адресами: АДРЕСА_2 , (дві ділянки площею 1000 кв. м. кожна), АДРЕСА_3 , (площею 623 кв. м.) та повідомив, що за підготовку до розгляду матеріалів щодо надання у власність вказаних земельних ділянок для будівництва і обслуговування житлових будинків, необхідно надати йому неправомірну вигоду по 3500 доларів США за кожну ділянку по АДРЕСА_2 , та 6000 доларів США за ділянку по АДРЕСА_3 , в загальному розмірі 13000 доларів США, прохаючи таким чином неправомірну вигоду у вказаному розмірі. У випадку ненадання йому неправомірної вигоди, частину якої має передати іншим посадовим особам місцевого самоврядування, ОСОБА_6 вказав, що будь-які документи щодо надання у власність земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, не погодить та на розгляд не передасть. Вимагаючи таким чином неправомірну вигоду, ОСОБА_6 поставив вимогу про необхідність надати йому спочатку частину вказаної неправомірної вигоди в розмірі 5 000 доларів США.

На виконання вказаних домовленостей 22.05.2025 у період з 13 год. 12 хв. до 13 год. 51 хв. ОСОБА_6 зустрівся з ОСОБА_9 у приміщенні Подільської районної у м. Полтаві ради за адресою: м. Полтава, вул. Гайового, 3, та останній, діючи за довіреністю в інтересах учасників АТО ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , написав заяви про надання дозволу на виготовлення документації із землеустрою на земельні ділянки, розташовані у Подільському районі міста Полтави за адресами: АДРЕСА_2 , (дві ділянки площею 1000 кв. м. кожна), АДРЕСА_3 , (площею 623 кв. м.) та передав їх ОСОБА_6

28.05.2025 року приблизно о 13 год. 20 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи в салоні автомобіля ЗАЗ Vida, д.н.з. НОМЕР_1 , одержав від ОСОБА_9 , який діяв за довіреністю в інтересах учасників АТО ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , частину неправомірної вигоди, що вимагалась, в розмірі 5000 доларів США за підготовку до розгляду матеріалів щодо надання у власність вказаних земельних ділянок для будівництва і обслуговування житлових будинків.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у проханні надати неправомірну вигоду для себе та третьої особи, одержанні неправомірної вигоди для себе та третьої особи за вчинення в інтересах третіх осіб дій з використанням службового становища, поєднаних з вимаганням неправомірної вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

29.05.2025 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Слідчий вказує, що наявність обґрунтованої підозри та причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами в їх сукупності.

На думку слідчого, наразі у кримінальному провадженні існують ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, які обумовлюють застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема: переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду; знищити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

З огляду на зазначені обставини, слідчий просить застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, визначивши йому заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, як альтернативу, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання покладених на нього обов`язків та запобігти існуючим ризикам.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив задовольнити його у повному обсязі.

Підозрюваний ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 заперечував проти клопотання, вважаючи пред`явлену ОСОБА_6 підозру не обґрунтованою, а ризики, на які посилається сторона обвинувачення, не доведеними. Посилаючись на позитивну характеристику підозрюваного, те, що він має сім`ю, сталі соціальні зв`язки, на утриманні неповнолітню дитину та батьків-пенсіонерів, бере активну участь у волонтерському русі, є соціально адаптованим, раніше не судимий, репутацію та матеріальний стан підозрюваного та його дружини, просив застосувати щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби. При цьому також зазначив, що запропонований стороною обвинувачення альтернативний розмір застави є непомірним для сім`ї підозрюваного.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з такого.

За змістом положень статті 131 КПК України запобіжні заходи застосовується з метою досягнення дієвості кримінального провадження.

Частиною 1 статті 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України (ч.2 ст.177 КПК України).

Згідно з ч.3 ст.176 КПК України слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу (ч.1 ст.183 КПК України).

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують слідчий та прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що 28.05.2025 року о 13 год. 30 хв. ОСОБА_6 було затримано в порядку статті 208 КПК України.

29.05.2025 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (серед інших, рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Мюррей проти Об`єднаного Королівства», «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

Системний аналіз положень КПК України свідчить про те, що на даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не уповноважений вирішувати питання стосовно доведеності/не доведеності винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, правильності правової кваліфікації її діяння відповідно до норм КК України, позаяк вони підлягають вирішенню за результатами судового розгляду по суті обвинувального акта.

На цій стадії кримінального провадження слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів визначає, чи є вірогідною причетність особи до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення (за стандартом «обґрунтованої підозри»), щоб застосувати до неї запобіжний захід.

Обґрунтованість висунутої ОСОБА_13 підозри, на переконання слідчого судді, підтверджується дослідженими фактичними даними, які містяться у доданих слідчим до клопотання таких документах: рапорті старшого оперуповноваженого в ОВС І сектору І відділу ГВ ЗНД УСБУ в Полтавській області ОСОБА_14 від 13.05.2025 року, заяві ОСОБА_9 про притягнення до кримінальної відповідальності завідувача відділу архітектури, містобудування та організації робіт з утримання територій виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради ОСОБА_6 від 13.05.2025 року, протоколах допиту ОСОБА_9 від 14 та 20 травня 2025 року, протоколах огляду документів від 23, 29 травня 2025 року, додатковому протоколі допиту свідка ОСОБА_9 від 29.05.2025 року, повідомленні заступника УСБУ в Полтавській області ОСОБА_15 від 14.05.2025 року, наданому на виконання доручення СУ ГУНП в Полтавській області у рамках кримінального провадження № 0000489 від 13.05.2025 року, протоколі огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих засобів грошових купюр від 28.05.2025 року, протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 28.05.2025 року.

На переконання слідчого судді, викладені у клопотанні слідчого та повідомленні про підозру фактичні обставини вчинення кримінального правопорушення у сукупності з наданими слідчим матеріалами досудового розслідування вказують на наявність вагомих доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з відповідним кримінальним правопорушенням, передбаченим ч.3 ст.368 КК України, і такі докази на даному етапі є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, встановлені у ході досудового розслідування факти та обставини могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.368 КК України, пред`явлена підозра є обґрунтованою.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності, допустимості чи достовірності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

Оцінюючи доводи сторони обвинувачення на предмет обґрунтованості ризиків, слідча суддя звертає увагу на те, що той чи інший ризик слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним спроб протидії кримінальному провадженню у формах, що виражені в ч.1 ст.177 КПК України. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Виходячи саме з такого розуміння положень ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя, усупереч твердженням сторони захисту, вважає, що під час розгляду клопотання стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, посилання на які міститься у клопотанні слідчого.

Так, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності обґрунтовується можливістю притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для підозрюваного наслідками і суворістю передбаченого покарання, оскільки кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.368 КК України, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_6 є тяжким корупційним (відповідно до примітки до ст.45 КК України), його санкцією передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Важливим аспектом є також те, що звільнення від відбування покарання з випробуванням (ст.75 КК України) чи призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом (ст.69 КК України), заборонено законом.

Підозрюваний ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, зокрема шляхом благань, підкупу або погроз, в результаті чого вони можуть змінити свої показання чи відмовитись від давання показань, що унеможливить якісне проведення досудового розслідування та позбавить можливості притягнути винну особу до кримінальної відповідальності.

Крім цього, з метою ухилення від кримінальної відповідальності підозрюваний може знищувати інформацію та речові докази, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки та процесуальні рішення.

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості кримінального провадження та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Згідно зі статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків кримінального провадження, слідчий суддя на підставі наданих сторонами матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності додаткові відомості щодо кримінального правопорушення та особи підозрюваного.

Так, дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час вирішення питання про застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу враховує такі обставини:

- надані відомості свідчать про вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України;

- кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.368 КК України, відноситься до тяжких злочинів та є корупційним і у разі визнання підозрюваного винуватим та постановленні щодо нього обвинувального вироку, з урахуванням визначеної обвинуваченням його ролі у вчиненні цього злочину, йому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років;

- станом на день розгляду клопотання ОСОБА_6 виповнилося 42 роки , стороною захисту надано відомості, що підозрюваний має на утриманні батьків похилого віку, які являються пенсіонерами, неповнолітню дитину, 2011 року народження, дружину;

- репутацію підозрюваного (листи-подяки керівника громадської організації «Центр допомоги особам з інвалідністю» ОСОБА_16 від 26.05.2025 року, керівника громадської організації «Центр убезпечення дітей» ОСОБА_17 від 16.05.2025 року, характеристику керуючого справами Виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради ОСОБА_18 від 29.05.2025 року) та його майновий стан;

- підозрюваний раніше не судимий, відомостей про застосування до нього раніше запобіжних заходів та про наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення слідчому судді не надано.

Оцінивши наведені обставини у своїй сукупності, слідчий суддя дійшла висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є пропорційним запобіганню встановленим ризикам. Водночас, застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, у світлі конкретних обставин не зможе знівелювати існуючі ризики, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Зокрема, особисте зобов`язання не можливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , у зв`язку з тим, що цей запобіжний захід вимагає наявність особливої довіри до підозрюваного в підтвердження можливості дотримання процесуальних обов`язків, а враховуючи тяжкість злочину, вимагається постійний контроль за поведінкою підозрюваного, що може бути досягнуто лише при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. До того ж, останній, перебуваючи на свободі, зможе чинити тиск на свідків у кримінальному провадженні з метою перешкоджання проведення досудового розслідування; особиста порука - на адресу прокуратури області не надходили письмові звернення осіб, які поручаються за ОСОБА_6 ; застава - слідчому чи прокурору не надходили заяви або клопотання від підозрюваного, його захисника, рідних або інших осіб про врахування можливостей внесення грошових коштів на спеціальний рахунок, визначений у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України при звернені слідчого, прокурора до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу, окрім того, вказаний запобіжний захід також не зможе запобігти вищезазначеним ризикам; домашній арешт не можливо застосувати у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 підлягає постійному візуальному контролю з метою запобігання настанню вищевказаних ризиків.

Отже, надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1, 2, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України, на які вказують слідчий та прокурор, а також про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним ризикам.

Відтак, установлені у кримінальному провадженні факти та обставини вказують на наявність визначених законодавцем правових підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч.1 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

При цьому слідчий суддя враховує, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України (ч.3 ст.183 КПК України).

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях стверджує, що розмір застави має оцінюватись, з огляду на, з-поміж іншого, ступінь вірогідності того, що перспектива втрати застави або вжиття заходів проти його поручителів у випадку неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі («Гафа проти Мальти» (Gafa v. Malta) від 22.05.2018, заява № 54335/14, § 70; «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010, заява № 12050/04, § 78).

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки. З іншого боку, розмір застави не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов застави, це фактично призвело б до подальшого безальтернативного ув`язнення підозрюваного.

У судовому засіданні захисник підозрюваного до матеріалів клопотання долучив:

1) довідку про доходи, видану ОСОБА_6 заступником голови Виконавчого комітету Подільської районної у м. Полтаві ради ОСОБА_19 29.05.2025 року, з якої слідує, що загальна сума отриманого за місцем роботи ОСОБА_6 доходу за період з 01.11.2024 року по 30.04.2025 року склала 139439,85 грн.;

2) довідку про доходи, видану ОСОБА_20 в.о. головного лікаря КП «Обласний заклад з надання психіатричної допомоги ПОР» ОСОБА_21 29.05.2025 року, з якої слідує, що загальна сума отриманого за місцем роботи ОСОБА_20 доходу за період з 01.06.2024 року по 31.05.2025 року склала 256534,07 грн.

Визначаючись із розміром застави, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного злочину, його роль та обставини вчинення кримінального правопорушення, розмір неправомірної вигоди, що становить 5000 доларів США, встановлені ризики в сукупності з майновим станом підозрюваного та його сім`ї, особистими даними, зокрема його вік, сімейний стан, наявність утриманців, міцність соціальних зв`язків.

Водночас слідчий суддя звертає увагу на те, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч.2 ст.182 КПК України.

Вирішуючи питання щодо визначення розміру застави, який буде відповідним і достатнім, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та відомостей щодо сімейного, майнового та соціального стану підозрюваного ОСОБА_6 , а також тяжкості кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя приходить до висновку, що запропонований слідчим у клопотанні та підтриманий прокурором у судовому засіданні розмір застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, що становить 242 240 грн., не буде завідомо непомірною для підозрюваного та разом з процесуальними обов`язками, передбаченими ч.5 ст.194 КПК України, які з метою контролю за поведінкою останнього слід покласти на нього, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, запобігатиме існуючим ризикам та буде співмірною встановленим в ході розгляду клопотання обставинам.

Так, частиною 5 статті 194 КПК України передбачено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

У зв`язку із застосуванням до ОСОБА_6 альтернативного запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, у вигляді застави та встановленням вищеперерахованих ризиків кримінального провадження, з метою їх мінімізації, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки, необхідність покладення яких була доведена прокурором: 1) прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора, суду; 2) не відлучатися з м. Полтава без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, навчання; 4) утримуватися від спілкування зі свідками по кримінальному провадженні; 5) за наявності здати на зберігання до відповідних органів державної влади власний паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.176, 177, 183, 182, 194, 196, 372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, який обчислювати з 13 год. 30 хв. 28.05.2025 року.

Кінцевим днем тримання під вартою визначити 26 липня 2025 року, 13 год. 30 хв.

Визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Полтавській області, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26304855, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0015950, призначення платежу - застава, прізвище, ім?я, по-батькові особи, за кого вноситься застава, сума застави, дата внесення застави, № ухвали суду та назва суду.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов?язки: 1) прибувати за кожним викликом до слідчого, прокурора, суду; 2) не відлучатись з м. Полтава без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця навчання, роботи; 4) утримуватися від спілкування зі свідками по кримінальному провадженні; 5) за наявності здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії вказаних обов`язків визначити до 26 липня 2025 року включно.

Роз?яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув?язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув?язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у цій ухвалі, підозрюваний зобов?язаний виконувати покладені на нього обов?язки, пов?язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв?язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, в провадженні якого знаходиться кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення.

Повний текст ухвали складено 02 червня 2025 року о 15 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1