Справа № 947/5113/25
Провадження № 1-кс/947/4490/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.03.2025 року м. Одеси

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в рамках кримінального провадження № 0001478 від 18.12.2024 року відносно

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець селища міського типу Петрівка Іванівського району Одеської області, громадянин України, одруженого, має дитину, фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

До Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в рамках кримінального провадження № 0001478 від 18.12.2024 року відносно ОСОБА_4 ..

Досудовим розслідуванням встановлено, що слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001478 від 18.12.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

03.02.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 263 КК України.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04.02.2025 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 обрано запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і визначений розміру застави.

Таким чином, наразі відносно підозрюваного ОСОБА_4 діють обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Сторона обвинувачення звертається до слідчого судді із клопотанням про продовження строку дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, щодо підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки на теперішній час в рамках кримінального провадження ризики передбачені ст. 177 КПК України, що існували під час застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу не зменшилися, а завершити досудове розслідування не виявляється за можливе з об`єктивних причин.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.

Захисник та підозрюваний не заперечували проти задоволення клопотання.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1 Вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Кримінальний процесуальний закон під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, передбачає можливість покладення на обвинуваченого одного або кількох обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Зазначені обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України, яка регулює порядок продовження строку тримання під вартою (ч. 7 ст. 194 КПК України).

Згідно з ч. 4 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку дії обов`язків розглядається за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Тобто вирішуючи питання про продовження строку дії обов`язків, слідчий суддя керується загальними приписами, якими врегульовано застосування запобіжних заходів.

Зокрема, ч. 2 ст. 177 КПК України передбачає, що слідчий суддя має встановити: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, положення ч. 3 ст. 199 КПК України орієнтують слідчого суддю додаткового оцінити:

- обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження строку дії обов`язків;

- обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали.

Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.

У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.

3.3. Обставини, встановлені слідчим суддею

03.02.2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 263 КК України.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04.02.2025 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 обрано запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою і визначений розміру застави.

3.4. Оцінка обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності наведених прокурором фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, наведені прокурором обставини та надані на їх підтвердження матеріали свідчать про існування достатніх підстав вважати, що сталися події зазначених кримінальних правопорушень, які дали підстави для повідомлення ОСОБА_4 про підозру, та останній має зв`язок з цими подіями.

Такі висновки слідчого судді підтверджуються наданими прокурором матеріалами, зокрема: - протоколом допиту свідка ОСОБА_6 від 19.12.2024, який пояснив, що до нього звернувся чоловік на ім`я ОСОБА_7 , який являється військовослужбовцем однієї з військових частин в місті Одесі, та запропонував придбати у нього гранати, тротилові шашки та патрони до автомата Калашникова. Також ОСОБА_7 надіслав ОСОБА_6 фотознімки з пропозиціями стосовно продажу;

-протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_6 від 21.01.2025, який пояснив, що 07.01.2025 в месенджері «Telegram» ОСОБА_7 надіслав номер власної банківської картки банку «А-банк» з номером НОМЕР_1 , куди необхідно було перерахувати грошові кошти в сумі 21 000 гривень за збут ним двох гранат, а також патронів до автомата. Після чого, ОСОБА_6 здійснив обмін грошових коштів в сумі 500 доларів США на гривневий еквівалент та переказав грошові кошти в сумі 21 000 гривень через касу в банку «А-банку» за адресою: м. Одеса, вул. Кінна, 22, на вищезазначену карту. Квитанції щодо обміну та переказу грошових коштів долучено до матеріалів кримінального провадження. Надалі, 18.01.2025 близько 14:00 год. ОСОБА_7 в месенджері «Telegram» написав місце, де залишив гранати та патрони, а саме описав місцевість в районі селища Причорноморське біля заправки, де необхідно повернути праворуч та проїхати 300 метрів, де буде невеликий смітник, де він залишив вищевказані предмети та скинув два фотознімки з зображенням місцевості. Прибувши за вказаною ОСОБА_7 адресою, ОСОБА_6 знайшов пакет чорного кольору заповнений коробками з патронами, загалом 1557 патронів до автомата Калашникова, та пакет білого кольору з написом «мережа універсамів Точка», в якому знаходилось дві гранати;

- протоколом огляду предмета від 21.01.2025, а саме мобільного телефону ОСОБА_6 із перепискою з чоловіком на ім`я ОСОБА_7 в месенджері «Telegram» щодо придбання бойових припасів;

-протоколом затримання ОСОБА_4 , у порядку ст. 615 КПК України, від 03.02.2025;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх, та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. Ті докази, які б під час судового розгляду могли б бути приводом для розумного сумніву, під час оцінки обґрунтованості підозри не переконують слідчого суддю в іншому.

3.5. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, прокурор послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

- незаконно впливати на свідків, експерта у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

3.6. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належить до тяжких злочинів.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Наведені обставини у своїй сукупності свідчать про обґрунтованість доводів прокурора щодо існування зазначеного ризику.

3.7. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків та експертів у цьому кримінальному провадженні.

Наявність зазначеного ризику обґрунтовується характером та обставинами вчинення інкримінованого ОСОБА_4 , злочину, зокрема, залучення на окремих його етапах інших осіб, використання службових зв`язків. Викладене свідчить про існування ризику впливу на цих осіб з боку підозрюваного з метою підбурювання їх до дачі неправдивих показань.

3.8. Щодо ризику перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що підозрюваний може використовувати інші форми протидії здійсненню досудового розслідування та встановленню обставин кримінального правопорушення. Зокрема, зазначений ризик може бути реалізований підозрюваним з використання займаної ним посади, обізнаності з матеріалами досудового розслідування, які стали відомі йому у зв`язку з набуттям статусу підозрюваного.

3.9. Щодо неможливості завершити досудове розслідування до закінчення дії попередньої ухвали

Прокурор послався на неможливість закінчення досудового розслідування до завершення строку дії попередньої ухвали щодо покладених на підозрюваного обов`язків. Зокрема, наголосив на необхідності:

- завершити розсекречення матеріалів проведених негласних слідчих (розшукових) дій та долучити належним чином відповідні матеріали до кримінального провадження;

- отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження ухвали Одеського апеляційного суду, якими надано дозвіл на проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно підозрюваного та інших осіб;

- отримати висновки чотирьох призначених 10.02.2025 судових експертиз вибухових пристроїв за експертною спеціальністю 5.2 «Дослідження вибухових пристроїв, слідів та обставин вибуху»;

- отримати висновки двох призначених 10.02.2025 судових експертиз зброї за експертною спеціальністю 3.1 «Балістичне дослідження вогнепальної зброї та бойових припасів до неї»;

- за результатами оцінки зібраних під час досудового розслідування доказів вирішити питання щодо повідомлення про нову підозру ОСОБА_4 ;

- виконати вимоги ст. ст. 290 та 291 КПК України, зокрема надати доступ до матеріалів досудового розслідування підозрюваному та його захиснику, скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування

На переконання слідчого судді, зазначені процесуальні дії безпосередньо стосуються обставин кримінального правопорушення та спрямовані на їх повне та всебічне з`ясування. Їх обсяг є суттєвим та сторона обвинувачення об`єктивно потребуватиме значного часу для їх проведення.

3.10. Висновки слідчого судді

Ані сторона захисту, ані сторона обвинувачення не повідомили слідчого суддю про зміну обставин, які стали підставою для застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує, що згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини з плином часу інтенсивність ризику позапроцесуальної поведінки підозрюваного зменшується. Разом з тим, ступінь зменшення ризиків не досяг того рівня, який переконав би слідчого суддю у відсутності підстав для продовження строку дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків.

Також слідчий суддя враховує позицію сторони захисту, зокрема самого підозрюваного, який не заперечував проти продовження дії покладених на нього обов`язків.

З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення.

Зазначені у клопотанні обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти.

За таких обставин клопотання прокурора слід задовольнити.

На підставі вище викладеного та керуючись ст .ст. 181, 199, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків передбачених ч.5 ст.194 КПК України в рамках кримінального провадження № 0001478 від 18.12.2024 року відносно ОСОБА_4 задовольнити.

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк дії визначених ухвалою слідчого судді про обрання запобіжного заходу від 04.02.2025 року обов`язків до 02 травня 2025 року включно.

У разі порушення підозрюваним ОСОБА_4 вказаних обов`язків, а також його процесуальних обов`язків підозрюваного з явки за першою вимогою слідчого, прокурора чи суду, або не повідомлення ним про зміну місця свого проживання слідчому, прокурору чи суду, внесену заставу, ким би її не було внесено, буде звернуто у доход держави, та вирішено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1