печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2025 року

м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0002767 від 18.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

УСТАНОВИВ:

Короткий виклад обставин клопотання

До слідчого судді надійшло клопотання сторони кримінального провадження про накладення арешту на майно, а саме на: грошові кошти в загальній сумі 630 320 Євро, що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 словенської компанії Belit d.o.o. (адреса: Zgorni Plavz 13, 4270 Єсеніце, Словенія), відкритому у SKB banka d.d. адреса: Ajdoscina 4, SI -10000 Любляна, Республіка Словенія, з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів, що надходять, з метою збереження речових доказів.

Явка сторін кримінального провадження

Прокурор подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Правове обґрунтування

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Частиною 3 ст. 132 КПК України встановлені загальні правила застосування заходів забезпечення кримінального провадження, застосування яких не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також документи, якщо вони містять зазначені вище ознаки.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Обставини, встановлені слідчим суддею, та мотиви слідчого судді

Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження № 0002767 від 18.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням установлено, що 14 серпня 2022 року між товариством з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «Львівський арсенал» (код Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України 40865094, м. Київ, бульвар Праці, 1, офіс 54), який виступав покупцем, та продавцем - юридичною особою зареєстрованою в Словацькій Республіці «Sevotech spol s.r.o.» (ICO: 36013561, IC DPH: SK , SNP 23,StaraTura, 916 01, Slovensko) укладено контракт № 23/04/LAS на поставку мінометних пострілів у кількості 100 000 шт., а саме: мінометних пострілів калібру 120 мм у кількості 40 000 штук та мінометних пострілів калібру 82 мм у кількості 60 000 штук, на загальну суму 36 000 000 доларів США. Згідно специфікації, що є невід`ємним додатком до контракту, країна походження товару - Республіка Хорватія.

У подальшому, 11 жовтня 2022 року ТОВ «Львівський арсенал» укладено державний контракт № 403/1/22/317 на поставку (закупівлю) товарів оборонного призначення з Міністерством оборони України (далі - МО України), а саме: мінометних пострілів калібру 120 мм у кількості 40 000 шт. та мінометних пострілів калібру 82 мм у кількості 60 000 шт. на загальну суму 36 600 000 доларів США.

Надалі, Міністерством оборони України, на підставі наданих ТОВ «Львівський арсенал» документів, які нібито підтверджують наявність товару на складах заводу виробника, а саме: компанії зареєстрованої в Республіці Хорватія «Elmech Sintermark d.o.o.», здійснено попередню оплату в сумі 1 381 923 400 грн на рахунки ТОВ «Львівський арсенал».

У свою чергу, ТОВ «Львівський арсенал», у порушення вимог укладеного контракту, не отримавши відповідних підтверджуючих документів, зокрема експортної ліцензії Республіки Хорватії на експорт мінометних пострілів, здійснено оплату частини коштів за поставку вказаного озброєння на рахунки «Sevotech a.s.», а саме: 24.11.2022 перераховано 3 659 970 доларів США, а 05.12.2022 - 9 150 000 Євро.

У подальшому, вказані грошові кошти перераховані на рахунки компаній нерезидентів, у тому числі «WDG promet d.o.o.» (MBS081456105, OIB 4, Zagreb, Praskaulica, 8) керівником якої є громадянин Республіки Хорватії ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ).

Після сплати грошових коштів та до сьогодні товари до Міністерства оборони України не поставлені, кошти не повернуті.

18.12.2024 у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру за ч. 5 ст. 191 КК України та оголошено останнього в міжнародний розшук.

Також, під час досудового розслідування здобуті достатні об`єктивні дані, які дають підстави стверджувати, що організована група, до складу якої входять службові особи Міністерства оборони України, ТОВ «Львівський арсенал» та інші особи, привласнили державні грошові кошти в особливо великих розмірах, частину з яких переказали на банківські рахунки «Sevotech a.s.», які у свою чергу в подальшому перераховані на рахунки «WDG promet d.o.o.» та у подальшому 630 320 Євро перераховано на банківський рахунок словенської компанії Belit d.o.o. (адреса: Zgorni Plavz 13, 4270 Єсеніце, Словенія) № НОМЕР_1 , відкритий у SKB banka d.d. адреса: Ajdoscina 4, SI -10000 Любляна, Словенія, призначення платежу - контракт BELIT - WDG 01-23 - рахунок НОМЕР_2.

Постановою слідчого від 31.01.2025 кошти в загальній сумі в сумі 630 320 Євро, що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 словенської компанії Belit d.o.o., визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором доведено, що кошти на рахунку відповідачають ознакам речового доказу.

З метою збереження речових доказів, запобігання протиправним діям з використанням банківських рахунків, припинення злочинної діяльності з привласнення та розтрати державних грошових коштів, у подальшому відшкодування спричинених державі збитків, забезпечення можливих у майбутньому цивільних позовів та конфіскації майна, як виду покарання, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на грошові кошти у загальній сумі 630 320 Євро, що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 словенської компанії Belit d.o.o., які отримані через низку суб`єктів підприємницької діяльності від Міністерства оборони України, а тому клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Накласти в рамках кримінального провадження за № 0002767 від 18.12.2024 арешт на майно, а саме на:

-грошові кошти в загальній сумі 630 320 Євро, що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 словенської компанії Belit d.o.o. (адреса: Zgorni Plavz 13, 4270 Єсеніце, Словенія), відкритому у SKB banka d.d. адреса: Ajdoscina 4, SI -10000 Любляна, Республіка Словенія, з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів, що надходять.

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні № 0002767 від 18.12.2024.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_7