Провадження №11-сс/801/314/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 квітня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 11.04.2025 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу в кримінальному провадженні № 0000025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 199, ч. 1, ч. 2 ст. 204 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Зазначеною ухвалою задоволено клопотання детектива Підрозділу детективів територіального управління Бюро економічної безпеки у Вінницькій області ОСОБА_9 та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн.

Своє рішення суд мотивував наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 204 КК України, та існуванням ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 11.04.2025, постановити нову ухвалу, якою запобіжний захід у вигляді застави визначити у мінімальному розмірі - одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник вказує на те, що ризики, передбачені п.п.3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, є лише припущеннями детектива та вони не підтвердились. Визначений слідчим суддею розмір застави є непомірним для підозрюваного, оскільки він не працює у зв`язку з відсутністю такої можливості. Також звертає увагу на особу ОСОБА_8 , який характеризується позитивно, раніше не притягувався до кримінальної та адміністративної відповідальності, неодружений, за станом здоров`я був визнаний інвалідом третьої групи.

Заслухавши суддю-доповідача, виступ захисника на підтримку апеляційної скарги, заперечення прокурора проти вимог, заявлених в апеляційній скарзі, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

За змістом ст.ст. 131, 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження є, зокрема, запобіжні заходи.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4, ч. 5 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З матеріалів даного провадження вбачається, що Відділом із розслідування кримінальних проваджень у податковій сфері та сфері обігу підакцизних товарів Підрозділу детективів територіального управління БЕБ у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000025 від 20.09.2024, в якому ОСОБА_8 31.03.2025 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1.2 ст. 204 КК України.

Звертаючись до слідчого судді в рамках даного кримінального провадження з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді застави, детектив вмотивовував його обґрунтованістю пред`явленої останньому підозри та наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які не можуть бути забезпечені іншими більш м`якими запобіжними заходами.

Перевіряючи доводи вказаного клопотання детектива, слідчим суддею було встановлено, що з матеріалів провадження, наданих слідчому судді, які обґрунтовують клопотання, вбачається, що обставини підозри ОСОБА_8 могли мати місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних та певними зібраними доказами.

Крім того, слідчим суддею було встановлено існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також слідчий суддя належним чином мотивував висновки про неможливість більш м`яких запобіжних заходів запобігти ризикам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, продовжити кримінальне правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави, оскільки застава як запобіжний захід має середній рівень суворості і є адекватним забезпечувальним заходом в цьому кримінальному провадженні.

Разом з тим, при визначенні розміру застави слідчий суддя не дотримався вимог КПК України.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, визначається у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приписи КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Окрім того, позиція ЄСПЛ стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру цілковито прослідковується в рішенні у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010, в якому Суд зазначає, що розмір застави має оцінюватись в першу чергу «з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі».

Водночас, жоден із визначених КПК України запобіжних заходів не є покаранням, такі заходи є попереджувальними, і їх метою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Беручи до уваги вищевказану сталу практику ЄСПЛ, а також приписи ч.4 ст. 182 КПК України, згідно яких розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має постійне місце проживання, стан його здоров`я та майновий стан, тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винним, колегія суддів вважає, що у даному випадку визначений підозрюваному розмір застави є завищеним і непомірним для нього та його родини та не може бути визнаний справедливим.

Враховуючи викладене, на переконання колегії суддів апеляційного суду, в силу вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням апеляційним судом нової ухвали, якою клопотання детектива необхідно задовольнити, застосувати до ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 11.04.2025 скасувати.

Клопотання детектива Підрозділу детективів територіального управління Бюро економічної безпеки у Вінницькій області ОСОБА_9 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 30 280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави на ОСОБА_8 будуть покладені наступні обов`язки:

- прибувати на виклики до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою на визначений ними час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування із особами, які є свідками або підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити до 31.05.2025 включно, в межах строку досудового розслідування.

Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу; при цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень; застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала апеляційного суду набуває законної сили з моменту оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3