Справа № 686/12/25
Провадження № 1-кс/686/192/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

2 січня 2025 року м.Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницькому клопотання заступника начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, українця, із вищою освітою, працюючого на посаді начальника служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницьководоканал», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , ВЧ та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

у кримінальному провадженні №0003798,

встановив:

01.01.2025 заступник начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням, погодженим з процесуальним прокурором ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем фактичного його проживання: АДРЕСА_2 відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.

У судовому засіданні слідчий і прокурор клопотання підтримали, наполягали на його задоволенні.

Підозрюваний і його захисник проти задоволення клопотання заперечили, разом із тим просили застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді нічного арешту.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом начальника міського комунального підприємства «Хмельницькводоканал» (далі - МКП «Хмельницькводоканал») №91-К від 28.02.2023 ОСОБА_6 прийнято на роботу з 01.03.2023 на посаду заступника начальника служби каналізаційних мереж МКП Хмельницькводоканал».

В подальшому, наказом начальника МКП «Хмельницькводоканал» №491-К від 22.11.2023 ОСОБА_6 переведено з 23.11.2023 на посаду начальника служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницькводоканал».

Відповідно до п. 2.1 розділу ІІ посадової інструкції начальника служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницькводоканал» встановлено, що начальник зобов`язаний виконувати адміністративно-господарське і технічне керівництво підрозділом, розробляти плани організаційно-технічних заходів з підвищення надійності, економічності та якості водовідведення, заходів запобігання аваріям і браку в роботі, поліпшення техніки безпеки і охорони праці, а також систематичний контроль за їх виконанням.

Також, у відповідності до п. 2.13 розділу ІІ тієї ж посадової інструкції начальник служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницькводоканал» зобов`язаний здійснювати контроль за додержанням працівниками технологічних процесів, трудового законодавства, правил внутрішнього розпорядку, інструкцій, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами, виробництва, використанням засобів колективного та індивідуального захисту, виконанням робіт відповідно до вимог з охорони праці.

Окрім цього, відповідно п. 2.20 розділу ІІ тієї ж посадової інструкції начальник служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницькводоканал» зобов`язаний забезпечити належну охорону споруд і майна підприємства, зберігання технічної документації (матеріалів розвідувальних робіт, проектів, актів і т.п.).

Таким чином, в силу покладених на начальника служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницькводоканал» організаційно-розпорядчих обов`язків, з урахуванням положень ч. 3 ст. 18 КК України, ОСОБА_6 є службовою особою МКП «Хмельницькводоканал».

Встановлено, що 13.11.2023 між МКП «Хмельницькводоканал» в особі директора в.о. директора ОСОБА_9 та ТОВ «Компрессорс Інтернешнл» в особі директора ОСОБА_10 укладено договір №1005 про закупівлю товарів, а саме дизельних генераторів марки «AKSA APD 135A», 97,6 кВт в кількості 3 штуки, вартістю 963 004 грн. - за 1 генератор, загальною вартістю 2 889 012 грн.

Наказом директора підприємства МКП «Хмельницькводоканал» №775 від 29.12.2023 «Про введення в експлуатацію дизельних генераторів» введено в експлуатацію в підзвіт начальнику служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницькводоканал» ОСОБА_6 дизельний генератор марки «AKSA APD 135A», 97,6 кВт. за інвентаризаційним номером 2689.

В подальшому, згідно акту приймання - передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів МКП «Хмельницькводоканал» від 29.12.2023 начальник служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницькводоканал» ОСОБА_6 особисто прийняв в експлуатацію дизельного генератора марки «AKSA APD 135A», 97,6 кВт. за інвентаризаційним номером 2689.

Після цього, в ОСОБА_6 перебуваючи на посаді начальника служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницькводоканал» прийняв рішення щодо розтрати майна, належного вказаному комунальному підприємству, зокрема, дизельного генератора марки «AKSA APD 135A», 97,6 кВт., 2023 року випуску, який перебував на балансі комунального підприємства з 21.11.2023 за інвентаризаційним номером 2689 та знаходився на території виробничої бази МКП «Хмельницькводоканал», яка розташована за адресою вул.Прибузька, 38 у м.Хмельницький.

В подальшому, ОСОБА_6 , розуміючи та усвідомлюючи, що в країні діє воєнний стан, який введений на території України згідно Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ та продовжений востаннє Указом Президента України №740/2024 від 28.10.2024, затвердженим Законом України від 29.10.2024 № 4024-IX, будучи службовою та матеріально відповідальною особою, діючи умисно, використовуючи службове становище, знаходячись на території виробничої бази МКП «Хмельницькводоканал», яка розташована за адресою вул.Прибузька, 38 у м.Хмельницький з корисливих мотивів, достовірно знаючи про повний перелік товарно-матеріальних цінностей та необоротних активів, що перебувають на підприємстві, діючи в порушення своїх функціональних обов`язків, у період часу з 29.12.2023 по 15.11.2024 здійснив розтрату ввіреного йому майна шляхом незаконної передачі невстановленим в ході досудового розслідування особам, а саме дизельного генератора марки «AKSA APD 135A», 97,6 кВт., 2023 року випуску, інвентаризаційний номер 2689, який знаходився на причепі д.н.з. НОМЕР_1 на території виробничої бази МКП «Хмельницькводоканал», яка розташована за адресою вул.Прибузька, 38 м.Хмельницький, чим заподіяв МКП «Хмельницькводоканал» майнової шкоди у особливо великих розмірах на загальну суму 927 045 грн, що у 600 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.

30 грудня 2024 року ОСОБА_11 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191КК України

Вина ОСОБА_11 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: Протоколом огляду від 13.12.2024 на території МКП «Хмельницькводоканал»; Наказом МКП «Хмельницькводоканал» №491-К від 22.11.2023 про переведення на посаду начальника служби каналізаційних мереж; Посадовою інструкцією начальника служби каналізаційних мереж МКП «Хмельницькводоканал»; Висновком засідання по інвентаризації матеріальних цінностей та основних засобів на службі каналізаційних мереж від 15.11.2024; Актом приймання-передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів від 29.12.2023; Протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_12 від 21.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 21.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 21.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 21.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 21.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 21.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 21.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_19 від 21.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_20 від 26.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_21 від 26.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_22 від 26.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 26.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_23 від 27.12.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_24 від 27.12.2024; Висновком експерта Хмельницького НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/123-24/15204-ТВ від 30.12.2024.

Таким чином підозрюваний ОСОБА_11 вчинив особливо тяжкий злочин, за який відповідно до ч. 5 ст. 191 КК України передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, з метою виконання вимог ст. 2 КПК України, в органу досудового розслідування виникла необхідність обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а тому згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених с. 177 КПК України:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України), підтверджується тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного злочину, з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи можливе покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, з метою зміни показань на свою користь (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), підтверджується тим, що підозрюваному відомий телефонний номер заявника у кримінальному провадженні;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставини кримінального правопорушення (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України), підтверджується тим, що ще проводиться досудове розслідування, не опрацьовано увесь масив доказів та не встановлені усі обставини кримінального провадження;

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України.

Слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора, що повідомлена ОСОБА_6 підозра ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.

Разом із тим, слідчий суддя зауважує, що оцінка доказів на предмет їх належності, достатності для підтвердження винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення не входить до повноважень слідчого судді, утому числі у межах поданого клопотання про застосування запобіжного заходу.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.

На час розгляду цього клопотання повідомлена підозра ОСОБА_6 повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Зокрема, матеріалами кримінального провадження та під час судового розгляду клопотання частково знайшов своє підтвердження ризик переховування ОСОБА_6 від органу досудового розслідування, оскільки співставляючи можливі негативні наслідки для себе у вигляді засудження за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, останній може вчинити дії, спрямовані на ухилення від слідства та суду.

Водночас, аналізуючи наявність соціальних зв`язків підозрюваного, його вік, стан здоров`я та наявність постійного місця проживання, відсутності відомостей про притягнення ОСОБА_6 до кримінальної відповідальності раніше, слідчий суддя вважає, що хоч і досудове розслідування перебуває на початковій стадії, ризик переховування підозрюваного не є високим.

Разом із тим, слідчий суддя зазначає, що кримінальне провадження розслідується за декількома епізодами, а тому посилання сторони обвинувачення на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному не може слугувати визначальною умовою для достатності підстав стверджувати про високу ступінь ризику переховування.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

З огляду на викладене, ризик впливу на свідків у кримінальному провадженні слідчий суддя вважає наявним та вираженим.

Разом із тим, слідчим і прокурором не доведений ризик перешкоджання кримінальному правопорушенню іншим чином.

Крім цього, слідчий у клопотанні не наводить обґрунтування ризику знищення або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Зважаючи на викладене, аргументи захисника про те, що наведені слідчим у клопотанні ризики не існують, підлягають відхиленню.

З метою нівелювання зазначених ризиків, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Зібрані під час досудового розслідування матеріали кримінального провадження (докази), дають підстави вважати, що на даній стадії досудового розслідування підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Враховуючи наведені ризики, усі, визначенні ст.178 КПК України обставини, мету та підстави застосування запобіжних заходів (забезпечення належної процесуальної поведінки), вагомість наявних доказів, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні даного кримінального правопорушення, обґрунтування прокурора та слідчого наведені у поданому клопотанні, тяжкість можливого призначеного покарання, особу підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, прихожу до висновку, що належну процесуальну поведінку останнього забезпечить запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який полягав би у заборонні залишати місце проживання в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, з покладенням на нього визначених ст.194 КПК України обов`язків.

Зважаючи на встановлені обставини, вважаю, що саме такий запобіжний захід є необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду із покладенням на нього наступних обов`язків:

Прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

Повідомляти слідчого, прокурора, чи суд про зміну свого місця проживання;

Утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.

За наявності, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзду в Україну.

Ухвала діє по 25 лютого 2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1