Справа № 405/1060/25
провадження № 1-кс/405/705/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.03.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному 17.02.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000112 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

24.03.2025 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 надійшло клопотання про арешт майна, яке 21.03.2025 тимчасово вилучено в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон iPhone, imei1: НОМЕР_1 , з сім карткою НОМЕР_2 , документи: письмова згода від 09.11.2024 на 1 арк., зобов`язання ОСОБА_4 на 1 арк., пояснювальні записи ОСОБА_4 .

Мотивуючи клопотання про арешт майна слідчий вказав, що вилучені речі у кримінальному провадженні мають ознаки речових доказів, з метою забезпечення їх збереження речових доказів, слідчий просить накласти на них арешт.

Слідчий в судове засідання не з`явився, звернувся з заявою про розгляд справи у його відсутність, на задоволенні клопотання про арешт майна наполягав.

Власник майна в судове засідання не з`явився, звернувся з заявою, у якій заперечив щодо задоволення клопотання слідчого про арешт майна з тих підстав, що він є військовослужбовцем і йому дуже необхідних мобільний зв`язок для спілкування з командуванням та іншими; до мобільного телефону прив`язані банківський картки, якими він користується, через що у нього відсутні гроші на життя; не заперечує щодо перевірки вмісту мобільного телефону, але просить його відразу повернути; в ухвалі на обшук не вказано щодо вилучення мобільних телефонів, однак він його добровільно віддав на вимогу слідчого.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Повно та всебічно дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у рамках якого було подане клопотання, вивчивши письмову позицію слідчого та власника майна, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Встановлено, що слідчими ВР ОТЗ СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000112 від 17.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Згідно фабули кримінального провадження військові службові особи в/ч НОМЕР_3 та в/ч НОМЕР_4 , в порушення вимог чинного законодавства та з метою отримання прибутку, спланували схему, щодо незаконного привласнення бюджетних коштів, які виділялись на виплату додаткової винагороди в розмірі до 100 тис. грн. відповідно до Постанови КМУ № 168 від 28 лютого 2022 року та Наказу Міністерства оборони України № 44 від 25.01.2023 року шляхом внесення недостовірних відомостей до офіційних документів щодо виконання окремими військовослужбовцями бойових (спеціальних) завдань згідно з бойовими наказами із всебічного забезпечення діючих угруповань військ Сил оборони держави безпосередньо в районах ведення воєнних (бойових) дій.

В ході перевірки вищезазначеної інформації встановлено, що до вчинення протиправних дій причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_3 та за адресою: АДРЕСА_1 . Проходить службу з 24.04.2023 у В/Ч НОМЕР_3 (до 24.04.2023 служив у В/Ч НОМЕР_4 ).

21.03.2025 слідчим на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19.03.2025 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого вилучено назване в клопотанні майно.

Цього ж дня постановою слідчого від 21.03.2025 вилучені речі та документи визнані речовими доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право власності є непорушним (ч. 3 ст. 41 Конституції України).

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилучене майно може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди, а також є предметом кримінального правопорушення.

Судом встановлено та слідчим доведено, що є сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вилучені документи, використовувались для вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та можуть бути використані в якості доказів у кримінальному провадженні.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Клопотання про арешт майна слідчим обґрунтовано тим, що тимчасово вилучені речі, документи, які перелічені вище, є речовим доказом, що відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

На підстав наданих матеріалів слідчий суддя критично відноситься до доводів власника майна, що він є військовослужбовцем та мобільний телефон йому необхідних для несення служби, оскільки слідчим до клопотання додано акту службового розслідування за грудень 2024, який встановлено, що ОСОБА_4 , перебуваючи в складі в/ч НОМЕР_3 , самовільно залишив військову частину, з 13 год. 30 хв. 13.11.2024 по теперішній час. Крім цього, 25.03.2025 слідчим оглянуто мобільний телефон, який вилучено у ОСОБА_4 в ході якого встановлено, що вилучений мобільний телефон містить в собі інформацію, яка має значення для кримінального провадження, а саме спілкування ОСОБА_4 з іншими особами, які можливо причетні до вчинення злочину, і тому, вилучений мобільний телефон є речовим доказом, користування і розпорядження яким слід обмежити для запобігання спробам видалити цю інформацію.

Матеріалами клопотання доведено, що вчинено кримінальне правопорушення, зазначені у клопотанні документи, на які слідчий просить накласти арешт, відповідають критеріям, що передбачені ст. 98 КПК України, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема, для встановлення кола осіб, які можуть бути причетні до вчинення злочину, дані про номери мобільних телефонів, використані під час вчинення злочину, зв`язки між особами, причетними до вчинення злочину, а незастосування арешту майна може призвести до його втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

З урахуванням доведеності слідчим правової підстави арешту майна, можливості використання вилучених документів як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слідчого про арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 168, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час обшуку 21.03.2025 за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон iPhone imei1: НОМЕР_1 , з сім карткою НОМЕР_2 , документи: письмова згода від 09.11.2024 на 1 арк., зобов`язання ОСОБА_4 на 1 арк., пояснювальні записи ОСОБА_4 .

Копію ухвали суду негайно після її постановлення направити слідчому, власнику майна.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_6