Справа № 629/7938/24
Провадження № 1-кс/629/1919/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2024 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого відділення №1 СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0001363 від 23.12.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Знаменівка, Олександрівського району, Донецької області, громадянина України, не одруженого не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.2 п.4 КК України, -

встановив:

Слідчий відділення №1 СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_6 25.12.2024 звернулася до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим начальником Близнюківського відділу Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.115 ч.2 п.4 КК України.

Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного слідчий вказує, що 23.12.2024 близько о 08-00 год. ОСОБА_5 , знаходився в приміщенні будинку свого домоволодіння, за адресою: АДРЕСА_2 де спільно зі своєю співмешканкою ОСОБА_8 вживали спиртні напої. Через деякий час між ними виник конфлікт, внаслідок якого у ОСОБА_5 виник умисел, направлений на умисне противоправне заподіяння смерті його співмешканці ОСОБА_8 з особливою жорстокістю, шляхом спалення.

Реалізуючи даний злочинний намір, ОСОБА_5 схопив полімерну пляшку, в середині якої знаходився бензин, яка на той час стояла на підлозі в кімнаті кухні поруч з ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, ОСОБА_5 , усвідомлював, що завдасть потерпілій особливих фізичних страждань, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вилив із вищевказаної пляшки бензин на ОСОБА_8 , та за допомогою запальнички, яка знаходилася у нього, підпалив вогонь та підніс и до потерпілої ОСОБА_8 , внаслідок чого тіло та одяг останньої загорілися, що спричинило їй особливі фізичні страждання

В результаті ОСОБА_8 було заподіяно тілесні ушкодження у вигляді тотального опіку полум`ям 4 ступеня, опіковий шок. Внаслідок отриманих травм ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла.

Дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001363 від 23.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.115 ч.2 п.4 КК України.

24.12.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.115 ч.2 п.4 КК України.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у п.42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо нього запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, приходжу до висновку про їх наявність, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя вважає, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку. Беручи до уваги, що майбутнє покарання за особливо тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Слідчий суддя враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, згідно якої тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Вивчивши матеріали справи, допитавши підозрюваного ОСОБА_5 , який свою провину у вчиненні кримінального правопорушення визнав в повному обсязі, зазначив, що не хотів такого, що пожежа відбулася після того, як співмешканка попросила підкурити, після чого він намагався загасити полум`я та викликав швидку, проти обрання запобіжного заходу запропонованого прокурором не заперечував, захисника ОСОБА_4 , який залишив це питання на розсуд суду, враховуючи позицію його підзахисного, прокурора, який наполягав на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній, вчинив особливо тяжке кримінальне правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічним позбавленням волі, встановлення існування ризиків, передбачених п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України: вірогідність переховування від органів досудового слідства та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення; та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, підвищену суспільну небезпечність інкримінованого підозрюваному злочину, пов`язаного з умисним вбивством, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині вчинене з особливою жорстокістю, вважаю, що застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, а тому розмір застави підозрюваному ОСОБА_5 не визначає.

При цьому, слідчим суддею враховано, що підозрюваний не є особою, щодо якої не може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, відповідно до ч.2 ст.183 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Керуючись ст.177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого відділення №1 СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0001363, задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0001363 від 23.12.2024, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою визначити до 22.02.2025.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному та захиснику.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», для виконання, слідчому та прокурору, для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_9