Справа № 585/246/25
Номер провадження 1-кс/585/114/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2025 року м.Ромни

Слідчий суддя Роменського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , з участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , про проведення допиту малолітнього свідка під час досудового розслідування в судовому засіданні з використанням відеоконференції, -

ВСТАНОВИВ:

20 січня 2025 року до слідчого судді звернувся слідчий СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 з клопотанням, в якому просить: 1. Задовольнити клопотання про проведення допиту малолітнього свідка ОСОБА_4 , слідчим суддею під час досудового розслідування в судовому засіданні в режимі відео конференції поза залою судового засідання в іншому приміщенні. 2. Провести допит малолітнього свідка ОСОБА_5 , в судовому засіданні в режимі відео конференції поза залом судового засідання в іншому приміщенні ? у Відділенні захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Сумського центру соціально-психологічної реабілітації дітей області, яке розташоване за адресою: м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, буд. 158. Допит провести за участі: групи прокурорів у кримінальному провадженні, - прокурора Недригайлівського відділу Роменської окружної прокуратури ОСОБА_6 , та/або прокурора Недригайлівського відділу Роменської окружної прокуратури ОСОБА_7 ; слідчого СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 ; слідчого СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській області підполковника поліції ОСОБА_3 , практичного психолога Відділення захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Сумського центру соціально-психологічної реабілітації дітей області; адміністратора системи Відділення захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Сумського центру соціально-психологічної реабілітації дітей області; законного представника малолітнього потерпілого. 3. На підставі п. 2 ч. 2 ст. 27 КПК України допит потерпілого провести у закритому судовому засіданні. Також вказує ряд питань, які просить поставити під час проведення допиту. В обґрунтування клопотання вказано, що 16.12.2024 року до ЧЧ Роменського РВП ГУНП в Сумській області надійшли матеріали звернення ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 по факту того що її чоловік ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканець АДРЕСА_1 на протязі року вчиняє відносно неї домашнє насильство, в присутності малолітніх дітей, а саме: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , чим завдає останній психологічних страждань. За вищевказаним фактом СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато кримінальне провадження за №0001060 від 17.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України. Під час проведення досудового розслідування було встановлено, що малолітня ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , є свідком психологічного насильства з боку її батька ОСОБА_9 по відношенню до матері ОСОБА_9 . На даний час орган досудового розслідування вважає за необхідне провести допит малолітнього свідка ОСОБА_5 , з метою отримання відомостей, що мають суттєве значення для слідства та можуть бути використані під час судового розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. З метою дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування окремі слідчі (розшукові) дії можуть бути здійснені за клопотанням сторони лише на підставі ухвали слідчого судді. Зокрема, до таких слідчих (розшукових) дій КПК України відносить допит свідка, потерпілого під час досудового розслідування в судовому засіданні за наявності обставин, що можуть унеможливити їх допит у суді або вплинути на повноту чи достовірність показань (ст. 225 КПК України). Згідно з ч. 1 ст. 232 КПК України допит осіб, впізнання осіб чи речей під час досудового розслідування можуть бути проведені у режимі відео конференції при трансляції з іншого приміщення (дистанційне досудове розслідування) у випадках: 1) неможливості безпосередньої участі певних осіб у досудовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; 2) необхідності забезпечення безпеки осіб; 3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; 4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності досудового розслідування; 5) наявності інших підстав, визначених слідчим, прокурором, слідчим суддею достатніми. Згідно з ч. 2 ст. 232 КПК України рішення про здійснення дистанційного досудового розслідування приймається слідчим, прокурором, а в разі здійснення у режимі відео конференції допиту згідно зі ст. 225 КПК України ? слідчим суддею з власної ініціативи або за клопотанням сторони кримінального провадження чи інших учасників кримінального провадження. У відповідності до ч. 1 ст. 225 КПК України, у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань свідка чи потерпілого під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я свідка чи потерпілого, їх тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити їх допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такого свідка чи потерпілого в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит свідка чи потерпілого здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворого свідка, потерпілого в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду. Частиною 4 ст. 354 КПК України передбачено, що у випадках, коли це необхідно для з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка чи потерпілого, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відео конференції (дистанційне судове засідання). На даний час, орган досудового розслідування приходить до висновку, що під час проведення досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, встановлені обставини, що можуть вплинути на повноту та достовірність показань малолітнього потерпілого в судовому засіданні. Наразі в якості законного представника, в порядку, визначеному ч. 2 ст. 44 КПК України, залучено законного передставника малолітньої ОСОБА_5 , - ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , мешканку АДРЕСА_2 , начальника служби у справах дітей Вільшанської сільської ради. До таких виняткових обставин відносяться: вікові особливості малолітнього свідка ОСОБА_5 . Злочини проти життя та здоров`я особи, а саме в даній ситуації дії можливо призвели до психологічних страждань, розладів здоров`я, емоційної залежності та погіршення якості життя малолітніх свідків. Такі злочини часто призводять до глибоких душевних травм у осіб, штовхають їх до аморального способу життя. Ці всі особливості у своїй сукупності, в подальшому можуть бути причиною відмови від спілкування і повідомлення необхідної інформації, як під час досудового розслідування, так і під час судового розгляду; психоемоційний стан дитини, зокрема, психоемоційне напруження, наслідком якого може бути розвиток психічних порушень, є обставиною, яка може унеможливити подальший допит дитини, у тому числі у суді, або вплинути на повноту чи достовірність показань, а також в подальшому може відобразитися на повноті показань малолітнього свідка та повідомленні об`єктивних даних усіх обставин справи. Щодо процесуального статусу в кримінальному провадженні дітей, то вони являють собою особливу соціально-вразливу групу, щодо яких законом передбачено закріплення додаткових правових гарантій для захисту їх прав і законних інтересів. Декларація прав дитини 1959 року закріплює принцип, що дитина за будь-яких обставин має бути серед тих, які першими одержують захист і допомогу. В усіх діях щодо дітей незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини (ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини). Зазначене положення кореспондується з частиною 2 ст. 10 КПК України, де закріплено, що у випадках і порядку, передбачених цим Кодексом, певні категорії осіб (неповнолітні, іноземці, особи з розумовими і фізичними вадами тощо) під час кримінального провадження користуються додатковими гарантіями. Дитина має свою специфіку, яка пов`язана із її віком, рівнем інтелектуального, емоційного розвитку, життєвим досвідом. Усе це впливає на можливість сприйняття нею подій кримінального правопорушення та можливість надати оцінку таким подіям. У таких ситуаціях важливим є дотримання гарантій поводження з дитиною з врахуванням її віку, рівня зрілості, інтелектуального розвитку, дитина має розуміти хід кримінального провадження. Потерпілому відводиться значуща роль у кримінальному провадженні, оскільки надана ним інформація сприяє доказуванню у справі та встановленню істини. Відповідно до ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається кримінальним процесуальним законодавством України. Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України. Міжнародні стандарти допиту дітей випливають зі змісту Конвенції ООН «Про захист прав людини та основних свобод» 1950 року, Конвенції ООН «Про права дитини» 1989 року, Європейської конвенції про здійснення прав дітей 1996 року, Керівних принципів, що стосуються правосуддя з питань, пов`язаних з участю дітей-жертв та свідків злочинів, 2005 року, Конвенції Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства 2007 року, Керівних принципів Комітету міністрів Ради Європи щодо судочинства, дружнього до дитини, 2010 року та ін. Реалізація таких міжнародних зобов`язань можлива шляхом використання передбаченої ст. 225 КПК України процедури допиту під час досудового розслідування в судовому засіданні. Тому повне з`ясування у потерпілого обставин вчинених кримінальних правопорушень під час допиту в порядку ст. 225 КПК України за участю кваліфікованого психолога є запорукою убезпечення дитини від повторного негативного психотравмуючого впливу ще й у суді під час судового провадження. Також зібрані у такий спосіб допустимі докази додатково зменшать вірогідність зміни неповнолітнім своїх показань у суді в наслідок незаконного впливу (у тому числі внаслідок погроз або підкупу), адже діти до 16 років не попереджаються про кримінальну відповідальність за відмову від давання показань і за завідомо неправдиві показання. Отже, проведення якнайшвидшого допиту малолітнього свідка й обмеження кількості таких допитів сприятиме захисту його прав та інтересів, надаючи повний доступ до правосуддя, можливість повідомити про факти порушення своїх прав, та, у подальшому, мінімізує травматичний досвід дитини. Малолітній свідок має несформовану дитячу психіку, що може негативно вплинути на повноту та достовірність в подальшому його показань, у тому числі в судовому засіданні. Слід врахувати той факт, що особливості психіки неповнолітніх пов`язані із заміщенням негативних спогадів, внаслідок чого через деякий час ці спогади втрачають деталі і подробиці. Таким чином, допит таких осіб доцільно провести якомога скоріше від тих подій, які стали предметом такого допиту, не чекаючи сплину тривалого часу. Показання малолітнього свідка ОСОБА_5 , на теперішній час є важливими для всебічного, повного, об`єктивного та неупередженого з`ясування обставин кримінального провадження, а тому їх належне фіксування під час досудового розслідування не допустить будь-якого викривлення обставин, що мали місце під час вчинення кримінального правопорушення та забезпечить можливість встановлення всіх фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, які сприймав свідок. Також, повне з`ясування у малолітнього свідка обставин вчиненого кримінального правопорушення під час допиту в порядку ст. 225 КПК України, в дружньому до дитини середовищі ? Барнахусі, за участі кваліфікованого психолога з урахуванням індивідуально-психологічних і психофізіологічних властивостей дитини є запорукою убезпечення дитини від повторного негативного психотравмуючого впливу у суді під час судового провадження. В узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику вирішення слідчими суддями питань, пов`язаних із слідчими (розшуковими) діями» від 03.06.2016 акцентовано увагу на тому, що в частині першій ст. 225 КПК України чітко визначені лише два виняткові випадки, які є підставою для звернення сторони кримінального провадження із клопотанням про проведення допиту, зокрема, існування небезпеки для життя чи здоров`я свідка, потерпілого та їх тяжка хвороба. Крім того, вжите в частині першій ст. 225 КПК України формулювання «інші обставини» свідчить про невичерпність переліку таких обставин, наголошуючи на існуванні вірогідності унеможливити допит свідка чи потерпілого в суді або вплинути на повноту чи достовірність їх показань. В узагальненні за результатами аналізу судової практики зроблено висновок, що розглядаючи клопотання про допит свідка, потерпілого, в порядку ст. 225 КПК України, до виняткових випадків, які унеможливлюють допит свідка, потерпілого або можуть вплинути на повноту чи достовірність їх показань, слідчі судді відносили, серед інших, психологічні особливості особи неповнолітнього свідка або потерпілого. При цьому, про необґрунтованість такої практики не зазначено. З огляду на вище зазначене, а також те, що показання малолітнього свідка ОСОБА_5 , мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини для досудового розслідування у кримінальному провадженні, а з минуванням часу надані показання нею можуть бути детально не відтворені, з метою уникнення або мінімізації можливої психологічної травматизації дитини в кримінальному провадженні, попередження негативного впливу на повноту та достовірність судового розгляду, виникла необхідність у проведенні допиту малолітнього свідка ОСОБА_5 , під час досудового розслідування в судовому засіданні поза залом судового засідання в іншому приміщенні ? у Відділенні захисту та соціально-психологічної підтримки у процесі правосуддя дітей, які постраждали або стали свідками насильства (модель Барнахус) Сумського центру соціально-психологічної реабілітації дітей області, розташованого за адресою: м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, 158, з використанням відео конференції.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав і просив задоволити. Підтвердив обґрунтування вказані в клопотанні. Підстави для проведення допиту в закритому судовому засіданні передбачені п. 3 ч. 2 ст. 27 КПК України. Стосовно питань, які поставлені для з`ясування у свідка, він формулював питання самостійно. Допит проводити з участю законного представника. При допиті просив визначити присутніми прокурора і слідчого ОСОБА_3 .

Прокурор до суду не прибув, причини неявки не повідомив.

До клопотання додано витяг з ЄРДР згідно якого, 17 грудня 2024 року внесені дані з правовою кваліфікацією ст. 126-1 КК України. В короткому викладі обставин вказано, що 16.12.2024 року до ЧЧ Роменського РВП ГУНП в Сумській обл. надішли матеріали звернення ОСОБА_9 по факту того що її чоловік ОСОБА_9 на протязі року вчиняє відносно неї домашнє насильство (а.п.8).

Також додано копії: свідоцтва про народження, свідоцтва про шлюб, паспорта ОСОБА_9 , паспорта ОСОБА_9 , постанов суду про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_9 від 1 липня, 23 липня та 29 жовтня 2024 року, заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 , протоколу допиту потерпілої, та інш. (а.п. 9-37).

В постанові про залучення законного представника від 18 січня 2024 року, яка надана слідчим у судовому засіданні, вказано - залучити ОСОБА_13 , до кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001060 від 17.12.2024 в якості законного представника потерпілого. В обґрунтування такого рішення слідчий вказав, що у провадженні СВ Роменського РВП ГУНП України в Сумській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001060 від 17.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України. 16.12.2024 року до ЧЧ Роменського РВП ГУНП в Сумській області надійшли матеріали звернення ОСОБА_9 по факту того що її чоловік ОСОБА_9 на протязі року вчиняє відносно неї домашнє насильство, в присутності малолітніх дітей, а саме: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , чим завдає останній психологічних страждань. Під час досудового розслідування було встановлено, що під час того як ОСОБА_9 , вчиняв психологічне насильство відносно своєї жінки ОСОБА_9 , були присутні малолітні діти: ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ОСОБА_12 . Представляти інтереси дітей в особі ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 які на момент вчинення злочину являлися малолітніми доручено законному представнику ОСОБА_13 , начальника служби у справах дітей Вільшанської Сільської ради.

Відповідно ч. 1 ст. 225 КПК України у виняткових випадках, пов`язаних із необхідністю отримання показань під час досудового розслідування, якщо через існування небезпеки для життя і здоров`я особи, її тяжкої хвороби, наявності інших обставин, що можуть унеможливити її допит в суді або вплинути на повноту чи достовірність показань, сторона кримінального провадження, представник юридичної особи, стосовно якої здійснюється провадження, мають право звернутися до слідчого судді із клопотанням провести допит такої особи в судовому засіданні, в тому числі одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб. У цьому випадку допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду. У порядку, визначеному цієї статтею, може бути допитаний свідок, потерпілий, а також особа, стосовно якої уповноваженим органом прийнято рішення про обмін як військовополоненого. Неприбуття сторони, що була належним чином повідомлена про місце та час проведення судового засідання, для участі в допиті особи за клопотанням протилежної сторони не перешкоджає проведенню такого допиту в судовому засіданні. Допит особи згідно з положеннями цієї статті може бути також проведений за відсутності сторони захисту, якщо на момент його проведення жодній особі не повідомлено про підозру у цьому кримінальному провадженні.

Частиною 1 статті 226 КПК України передбачено, що допит малолітньої або неповнолітньої особи проводиться у присутності законного представника, педагога або психолога, а за необхідності - лікаря.

В статті 242 ЦК України передбачено, що батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Опікун є законним представником малолітньої особи та фізичної особи, визнаної недієздатною. Законним представником у випадках, встановлених законом, може бути інша особа.

Пунктом 3 частини 1 статті 232 КПК України визначено, що допит осіб, впізнання осіб чи речей під час досудового розслідування можуть бути проведені у режимі відеоконференції при трансляції з іншого приміщення (дистанційне досудове розслідування) у випадках: проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого.

Відповідно ст. 354 КПК України допит малолітнього свідка і, за розсудом суду, неповнолітнього свідка проводиться в присутності законного представника, педагога чи психолога, а за необхідності - лікаря. Свідку, який не досяг шістнадцятирічного віку, головуючий роз`яснює обов`язок про необхідність давати правдиві показання, не попереджуючи про кримінальну відповідальність за відмову від давання показань і за завідомо неправдиві показання, і не приводить до присяги. До початку допиту законному представнику, педагогу, психологу або лікарю роз`яснюється їхній обов`язок бути присутніми під час допиту, а також право протестувати проти запитань та ставити запитання. Головуючий має право відвести поставлене питання. У випадках, коли це необхідно для об`єктивного з`ясування обставин та/або захисту прав малолітнього чи неповнолітнього свідка, за ухвалою суду він може бути допитаний поза залом судового засідання в іншому приміщенні з використанням відеоконференції (дистанційне судове провадження). Допит малолітнього або неповнолітнього потерпілого проводиться з дотриманням правил, передбачених цією статтею.

Отже допит малолітнього свідка має відбуватися за обов`язкової участі законного представника, або опікуна.

В даному випадку слідчий не надав суду належних і допустимих доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_13 бути законним представником неповнолітнього свідка, оскільки, довіреність видана від імені сільської ради, і вказано що сільська рада діє в даному випадку як орган опіки та піклування, проте відповідно ч.1 ст.56 ЦК України органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад. Тобто органом опіки та піклування має бути виконавчий комітет Вільшанської сільської ради, а не сільська рада, як вказано в довіреності, отже і довіреність має бути оформлена виконавчим комітетом, а не сільською радою. Крім цього в довіреності не вказано які саме повноваження надаються законному представнику при представленні інтересів малолітнього свідка. Натомість в довіреності вказано повноваження які представник може вчиняти в інтересах Вільшанської сільської ради.

Крім цього, на підтвердження повноважень законного представника та його залучення до участі у справі, слідчий надав постанову про залучення законного представника потерпілого, і в наданій суду постанові мова йде про залучення до участі у справі законного представника потерпілого. Проте, в матеріалах, наданих слідчому судді, відсутні докази того, що ОСОБА_5 визнана в даному кримінальному провадженні потерпілою. Отже дане рішення слідчого не може вважатися доказом на підтвердження залучення до участі у справі законного представника свідка ОСОБА_5 .

Крім цього, у випадку допиту свідка, в порядку передбаченому ч. 1 ст. 225 КПК України, як клопоче слідчий та прокурор, допит здійснюється у судовому засіданні в місці розташування суду або перебування хворої особи в присутності сторін кримінального провадження з дотриманням правил проведення допиту під час судового розгляду.

Не зважаючи на вказане, слідчий клопоче про участь у допиті лише прокурора і слідчого, але в справі мається особа, яка визнана потерпілою - ОСОБА_9 , проте слідчий та прокурор не клопочуть про її участь у допиті.

Крім цього, очевидним є те, що в даному кримінальному провадженні не може бути іншого підозрюваного, окрім - ОСОБА_9 , проте орган досудового розслідування підозру йому не оголосив і не клопоче про допит свідка з участю цієї особи.

Крім цього, в даному випадку слідчий не довів необхідності проведення допиту малолітнього свідка саме для з`ясування сформульованих ним питань, оскільки в них немає жодних даних, які б могли мати значення для даного провадження, так як не має ніякої конкретизації щодо обставин події - дати, місця, часу, обставин події і такого іншого, тобто обставин які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні, відповідно ст. 91 КПК України.

За встановлених обставин вважаю, що клопотання не обґрунтоване і задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 40, 55, 56, 225, 232 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання слідчого СВ Роменського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , про проведення допиту малолітнього свідка ОСОБА_5 , під час досудового розслідування в судовому засіданні з використанням відео конференції- відмовити.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1