УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2025 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі: колегії суддів: головуючого судді - ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2

ОСОБА_3

за участю секретаря - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду кримінальне провадження,відомості про злочин які внесені до ЄРДР за №0002770 від 19.03.2019 року по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ст. 115 ч. 2 КК України та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 по обвинуваченню у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.4,12 ч.2 ст. 115 КК України ,-

за участю прокурора - ОСОБА_7

обвинувачених - ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисників - ОСОБА_8 , ОСОБА_9

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Солом`янського районного суду м. Києва на розгляді перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 по обвинуваченню їх у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.4,12 ст.115 ч.2 КК України.

Ухвалою суду від 13.12.2024 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 був продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою визначений до 10.02.2025 року.

По провадженню на даний час не прийнято ще остаточного рішення.

Відповідно до ст.331 КПК України (зі змінами,внесеними згідно із Законом № 2690-ІХвід 18.10.2022) під час судового розгляду за клопотанням сторони обвинувачення або захисту суд має право своєю ухвалою продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Прокурор звернулась до суду з клопотанням, в якому просила продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою обом обвинуваченим ще на 60 днів.

В клопотанні вказала,що сторона обвинувачення залишається на позиції,що ризики,передбачені ст.177 КПК України,які враховувались судом раніше і на які вказувала вона, продовжують існувати.

Такими ризики вважає: можливість ухилення обвинувачених від суду,в разі зміни їм запобіжного заходу є великий ризик ухилення останніх від суду, бо в разі визнання винуватим останнім може бути призначено покарання виключно у виді позбавлення волі на тривалий час.

Ще одними ризиками прокурор вважає можливість вчинення обвинуваченими нових злочинів, в тому числі і пов`язаних із застосуванням насилля та перешкоджання суду іншим чином.

На думку сторони обвинувачення, жоден із менш суворих запобіжних заходів не зможе надати контроль за поведінкою обвинувачених.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_9 заперечив проти клопотання прокурора, вважає ризики зменшились суттєво та просив суд відмовити прокурору в задоволенні клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав свого захисника.

Адвокат ОСОБА_8 також просив суд відмовити прокурору в його клопотанні.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав свого захисника.

Суд вислухав думку учасників процесу, приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.1ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі,якщо прокурор доведе,що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам,передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

При цьому,Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював,що наявність підстав для утримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин.

Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того,що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи; характер(обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того,що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження;ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою;характер,минуле, особисті та соціальні обставини життя особи,його зв`язки з суспільством.

Суд вирішуючи клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню.

Суд вважає,що ризики,хоча і дещо зменшились, але враховуючи тяжкість обвинувачення яке є доволі значущим, а саме позбавлення життя потерпілого з особливою жорстокістю, не враховувати їх неможливо.

Менш суворий запобіжний захід не буде дієвим для контролю за процесуальною поведінкою обвинувачених.

Суд вважає необхідним враховувати як ризик вірогідність переховування обвинувачених від суду саме через розуміння можливості отримання суворого покарання, в разі визнання їх винуватими. А тому обвинувачені можуть зникнути і тривалий час перебувати у розшуку,що створить перешкоди у розгляді провадження.

Також суд бере до уваги, що в Україні діє воєнний стан, а отже можливі проблеми в здійсненні контролю за поведінкою обвинувачених в разі перебування їх на волі.

При цьому наявність у обвинувачених постійного місця проживання, дітей на утриманні не розцінюється судом вагомими стримуючими факторами для обвинувачених і вони не переважають ризики .

Відповідно з врахуванням положень ст.183 КПК України суд не вбачає підстав для визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави, оскільки обвинувачуються особи у вчиненні злочину із застосуванням насильства.

Керуючись ст. 331 ч.3 КПК України, суд -,

У х в а л и в:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 05 квітня 2025 року 14 г.00 хв. без визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на 60 днів, тобто до 05 квітня 2025 року 21.10. без визначення альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, прокурору та уповноваженій службовій особі по місцю ув`язнення.

Відкласти розгляд провадження на 31 березня 2025 на 16.30.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Головуючий суддя:

судді: