печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2025 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000187 від 01.02.2025 року, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не адвоката, не депутата, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000187 від 01.02.2025 року, відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури міста Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000187 від 01.02.2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 2, 4 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 31 січня 2025 року о 22 годині 39 хвилин ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , 25.07.1998 року та невстановлена досудовим розслідуванням особа, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, покинули попередньо відвідуваний ними заклад громадського харчування «BOHO» (транслітерація українською мовою «БОХО»), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Івана Федорова, 4 та попрямували по вулиці Івана Федорова в напрямку перехрестя вулиці Івана Федорова та вулиці Валика Васильківська.

Так, прямуючи по вулиці Івана Федорова у місті Києві, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та невстановлена досудовим розслідуванням особа, о 22 годині 40 хвилин, перебуваючи навпроти закладу громадського харчування «HQ» (транслітерація українською мовою «ЕЙЧК`Ю»), що розташований за адресою: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 71/6 підійшли до раніше незнайомих їм ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , які знаходилися біля входу до закладу «HQ» (транслітерація українською мовою «ЕЙЧК`Ю») та розпочали спілкування з метою отримання цигарок від трьох останніх, яке орієнтовно о 22 годині 43 хвилини почало набувати конфліктного характеру.

Діючи із хуліганських спонукань, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, діючи умисно та протиправно, бажаючи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, а також самоствердитись за рахунок застосування насильства до інших осіб, достовірно усвідомлював, що знаходяться у громадському місці - на вулиці, де за їх діями будуть спостерігати оточуючі, переслідуючи умисел на порушення громадського порядку, після словесного конфлікту, ОСОБА_8 підійшов до раніше незнайомого йому ОСОБА_12 та діючи з особливою зухвалістю, безпричинно наніс останньому удар кулаком руки в обличчя, від якого він втратив рівновагу та впав на тротуарну плитку, та продовжуючи діяти із хуліганських спонукань, ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та невстановлена досудовим розслідуванням особа завдали ОСОБА_12 численні удари ногами в по тілу, від яких ОСОБА_12 відповідно до Довідки КНП «Київська міська клінічна лікарня № 12» № 146 від 01.02.2025 отримав двобічний перелом нижньої щелепи поміж 1 та 1 зубами та області правого кутка.

В цей момент, з метою припинення протиправних дій відносно ОСОБА_12 , ОСОБА_11 наблизився до ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та невстановленої досудовим розслідуванням особи, однак, вони та ОСОБА_4 , продовжуючи діяти умисно та протиправно із хуліганських спонукань, розпочали завдавати йому численні удари кулаками рук по голові та верхній частині тулубу, від яких ОСОБА_11 втратив рівновагу та впав на тротуарну плитку, а ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 та невстановленої досудовим розслідуванням особа, розпочали завдавати численні удари ногами по всьому тілу ОСОБА_11 від яких останній відповідно до Довідки КНП «Київська міська клінічна лікарня № 17» № 279 від 01.02.2025 отримав закриту черепно-мозкову травму, струс головного мозку, перелом кістки носу зі зміщенням, множинні забої м`яких тканин обличчя.

Після того, продовжуючи протиправні дії, ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та невстановлена досудовим розслідуванням особа розпочали завдавати ОСОБА_10 численні удари кулаками рук в обличчя та по голові, від яких останній втратив рівновагу та впав на тротуарну плитку, та ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та невстановлена досудовим розслідуванням особа продовжили завдавати численні удари ногами по всьому тілу ОСОБА_10 , який у цей час лежав на тротуарній плитці, таким чином завдавши йому тілесні ушкодження.

Далі, під час вищеописаної бійки, за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , підійшов до ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановленої досудовим розслідуванням особи, які в цей час наносили тілесні ушкодження іншим потерпілим та намагався зупинити протиправні дії останніх, однак у цей час, ОСОБА_7 , керуючись раптово виниклим умислом на продовження вчинення хуліганських дій, з метою показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, а також самоствердитись за рахунок застосування насильства до інших осіб, в тому числі й до ОСОБА_13 , з хуліганських мотивів дістав спеціально заготовлений для нанесення тілесних ушкоджень предмет - газовий балончик сльозогінної та подразнюючої дії невстановленої під час досудового розслідування марки та шляхом розпилення його вмісту - застосував його в обличчя ОСОБА_14 , спричинивши таким чином останньому тілесні ушкодження у вигляді опіків очей.

Опісля вчинення зазначених дій, ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та невстановлена досудовим розслідуванням особа втекли з місця вчинення кримінального правопорушення.

01.02.2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в порядку ст. 208 КПК України, затримано за підозрою у вчиненні вказаного злочину.

01.02.2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

01.02.2025 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком до 01.04.2025, включно.

29.03.2025 року постановою керівника Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_15 строк досудового розслідування даного кримінального провадження продовжено до трьох місяців.

31.03.2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про зміну підозри у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Слідчий зазначає, що підставою для продовження строку тримання підозрюваного під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 України, а також наявність ризиків, які не зменшились, продовжують існувати та дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, що зазначені в п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вказує, що завершити досудове розслідування та направити обвинувальний акт до суду до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 не можливе внаслідок складності кримінального провадження, оскільки з об`єктивних причин необхідний додатковий строк для проведення та завершення процесуальних дій, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме необхідно виконати вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України, скласти обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, що складає тривалий час з урахуванням значного об`єму зібраних матеріалів та складністю кримінального провадження, зокрема в даному проваджені повідомлено про підозру групі осіб.

Зазначені обставини, на підставі яких зроблено висновок про необхідність продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного містяться у наведених матеріалах кримінального провадження, а також інших доказах, зібраних у ході досудового розслідування.

За таких обставин, орган досудового розслідування, вважає за доцільне клопотати перед судом про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 строком на 1 (один) місяць, одночасно визначивши ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України, у вигляді застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних громадян.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 надали пояснення, проти задоволення клопотання не заперечували, просили застосувати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури міста Києва, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000187 від 01.02.2025 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. ч. 2, 4 ст. 296 КК України.

01.02.2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2025 року застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави строком до 01.04.2025, включно.

29.03.2025 року постановою керівника Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_15 строк досудового розслідування даного кримінального провадження продовжено до трьох місяців.

31.03.2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про зміну підозри у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах, та одночасно враховує, що вказане було встановлено судами при ухваленні рішення про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні зібрані докази (матеріали провадження), які обґрунтовують підозру, зокрема:

- Протокол огляду місця події від 01.02.2025;

- Протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 від 01.02.2025 року;

- Протокол допиту потерпілого ОСОБА_11 від 01.02.2025 року;

- Протокол допиту потерпілого ОСОБА_12 від 01.02.2025 року;

- Протокол допиту потерпілого ОСОБА_14 від 01.02.2025 року;

- Протоколи пред`явлення особи для впізнання за фотознімком від 01.02.2025;

- Консультативний висновок спеціаліста від 18.09.2024;

- Протокол огляду відеозапису від 01.02.2025;

- Протоколи проведення обшуків від 01.02.2025;

- Інші зібрані у кримінальному провадженні докази в своїй сукупності.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, яке є нетяжким злочином, за який законом передбачено покарання у вигляді обмеженням волі на строк до п`яти років або позбавленням волі на строк до чотирьох років.

Вказані докази є вагомими та дають обґрунтовані підстави для підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Також слідчим суддею встановлено, що на даний час у кримінальному провадженні завершити досудове розслідування та направити обвинувальний акт до суду до закінчення дії попередньої ухвали слідчого судді про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 не можливе внаслідок складності кримінального провадження, оскільки з об`єктивних причин необхідний додатковий строк для проведення та завершення процесуальних дій, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме необхідно: виконати вимоги ст. ст. 290, 291 КПК України, скласти обвинувальний акт, реєстр матеріалів досудового розслідування, що складає тривалий час з урахуванням значного об`єму зібраних матеріалів та складністю кримінального провадження, зокрема в даному проваджені повідомлено про підозру групі осіб.

Відповідно до положень ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Даних про наявність підстав для зміни підозрюваному запобіжного заходу на менш суворий, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено та стороною захисту не доведено.

Слідчий суддя також звертає увагу, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, перевірялися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу.

Таким чином, зважаючи на продовження існування високого ступеня ризиків, з урахуванням особистих характеристик підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя робить висновок, що ці обставини виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, а застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З урахуванням вищезазначеного, оцінюючи в сукупності вказані вище обставини, які передбачають застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та умови, за яких можливе продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя дійшов висновку про те, що у судовому засіданні прокурором доведено, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились та виправдовують подальше утримання підозрюваного під вартою, а також, те, що з урахуванням складності кримінального провадження та великим обсягом процесуальних, слідчих дій, завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу неможливо, у зв`язку із чим клопотання слідчого підлягає задоволенню, як обґрунтоване.

При цьому, слідчий суддя зауважує, що застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, питання про продовження якого розглядається, не є безальтернативним, оскільки підозрюваному визначено право внести заставу.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, слідчий суддя бере до уваги, що протягом часу перебування підозрюваного ОСОБА_4 під вартою ступінь ризиків зменшився, а з моменту попереднього строку дії ухвали про тримання під вартою змінилися обставини, які мають вплив при вирішенні питання про запобіжний захід.

Враховуючи вказане, слідчий суддя вважає, що запропонований стороною обвинувачення розмір застави у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб як альтернативного запобіжного заходу підлягає зменшенню до 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 45 420, 00 (сорок п`ять тисяч чотириста двадцять) грн.

Слідчий суддя вважає, що вказаний розмір застави є помірним та достатнім.

При цьому, у разі внесення застави, з урахуванням встановлених ризиків існує необхідність контролю дій та поведінки підозрюваного, у зав`язку з чим обґрунтованим є покладення обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Враховуючи вказане, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного у разі звільнення його з-під варти внаслідок внесення застави наступні обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду; не відлучатися із міста у якому проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування із свідками та підозрюваними з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Продовжити у кримінальному провадженні № 0000187 від 01.02.2025 року підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою до 02.05.2025 року, одночасно визначивши альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 45 420, 00 (сорок п`ять тисяч чотириста двадцять) грн.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок:

Отримувач ТУ ДСАУ у м. Києві

ЄДРПОУ банку: 26268059;

р/р UA1012089

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ. МФО 820172;

Застава за …(П.І.П., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали … (назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені …(П.І.П. особи, що вносить заставу).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду; не відлучатися із міста у якому проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування із свідками та підозрюваними з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 02 травня 2025 року включно.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, передбачені ч. 8-11 ст. 182 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1