Справа № 182/3642/24
У Х В А Л А

про запобіжний захід

18 грудня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000573 від 02.05.2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.13 ч.2 ст. 115 КК України,

за участю сторін кримінального провадження: прокурора Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника обвинуваченого адвокта ОСОБА_7

ВСТАНОВИЛА:

Дніпровським апеляційним судом визначена підсудність даного кримінального провадження Жовтневому районному суду міста Кривого Рогу дніпропетровської області.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку дії обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у виді тримання під вартою на строк шістдесят діб, з тих підстав, що ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні особливого тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, до затримання працював, не має міцних соціальних зв`язків, раніше був судимий за аналогічний злочин, а тому існують ризики, що обвинувачений може ухилитися та переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків та вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане ним клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Захисник адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні суду пояснив, що підтримує думку підзахисного.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, встановив наступне.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст.177 КПК України).

Обговорюючи заявлене клопотання про запобіжний захід, суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, у рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001 р. ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Відповідно до рішення ЄСПЛ від 12.03.2013 року у справі «Волосюк проти України» наголошено на тому, що тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд вважає, що ризики, які враховувалися судом при обранні обвинуваченим запобіжного заходу у виді тримання під вартою на цей час не зменшилися, залишаються реальними та продовжують існувати, враховуючи зміст пред`явленого останньому обвинувачення, а також тяжкість кримінального правопорушення, характер та обставини протиправного діяння, в якому він обвинувачуються, його особистості, що виправдовує тримання обвинуваченого під вартою і застосування саме такого запобіжного заходу у цьому випадку буде виправданим з точки зору наявності відповідного суспільного інтересу.

Оцінюючи вищевказані обставини, суд також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема про те, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту і суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Крім того, ризик втечі має оцінюватися у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Враховуючи вищевикладене та зважаючи на те, що ОСОБА_5 раніше був засуджений за злочини скоєнні проти життя та здоров`я особи, на шлях виправлення не став та скоїв новий аналогічний злочин, що свідчіть про неможливість останнього адаптуватися до нормального способу життя, тому наявні підстави для продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який забезпечить виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також попередить настання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

На підставі викладеного колегія суддів, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора і продовження застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Керуючись ст.ст. ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 194, 314, 336 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Задовольнити клопотання прокурора про продовження застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 15 лютого 2025 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляція до Дніпровського апеляційного суду до ухвалення судового рішення по суті протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3