ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Ухвала

про вирішення питання про арешт тимчасово вилученого майна

25 березня 2025 року слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, подане прокурором Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 в кримінальному провадженні № 0000711, внесеному до ЄРДР від 20.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

встановив:

21.03.2025 року на розгляд слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання про арешт тимчасового вилученого майна.

Зі змісту клопотання слідує, що слідчим відділом Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000711 від 20.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

20.03.2025 до Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що невстановлені особи, діючи умисно, протиправно, під час дії воєнного стану, здійснюють демонтаж водогону «Дніпро-Рось», що належить ТОВ «Новація-1» між очисними спорудами (вул. Ставищенська, 130) і водозабором на річці Рось та викрадають металеві труби.

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, 20.03.2025 в період часу з 10 год. 00 хв. по 11 год. 30 хв. проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості за координатами 49.7555046, 30.0815786, що знаходиться у полі поблизу населеного пункту с. Глибічка Білоцерківського району Київської області, на якій виявлено та вилучено:

-гусеничний екскаватор марки JCBJS220SC, реєстраційний номер НОМЕР_1 , заводський номер НОМЕР_2 ;

-два металевих газових балони;

-15 фрагментів металевих труб, з товщиною металу 1,5 см, діаметром 1,4 метри та довжиною близько 11 метрів кожна.

Згідно тверджень ініціатора клопотання, в ході досудового розслідування встановлено, що виконання робіт з демонтажу вищевказаних труб здійснювалося групою осіб за допомогою двох металевих газових балонів із застосуванням гусеничного екскаватору марки JCBJS220SC, реєстраційний номер НОМЕР_1 , заводський номер НОМЕР_2 .

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 гусеничний екскаватор марки JS220SC, реєстраційний номер НОМЕР_1 , заводський номер НОМЕР_2 зареєстровано на ТОВ «Чернігівські Будівельні Конструкції» ().

20.03.2025 року першим заступником Київської обласної прокуратури у зв`язку з неефективністю проведення досудового розслідування визначено підслідність кримінального провадження за слідчим відділом Фастівського РУП ГУ НП в Київській області.

У даному випадку вилучене в ході проведення огляду майно матеріальні об`єкти, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використанні як докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, вищевказане тимчасово вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та відповідно до постанови від 20.03.2025 його визнано речовими доказами у вказаному кримінальному проваджені та передано на відповідальне зберігання.

Отже, на дамку ініціатора клопотання, існують достатні правові підстави для накладення арешту на тимчасово вилучене мано зі встановленням заборони користування та розпорядження ним.

Для участі в судовому засіданні з`явився прокурор, яким було подано клопотання про накладення арешту майна.

Для участі в судовому засіданні не з`явився представник власника майна, ТОВ «Чернігівські будівельні конструкції», для забезпечення інформування власника майна про час і дату проведення судового засідання слідчим суддею було ініційовано направлення інформаційного повідомлення на номер телефону 38-050-465-64-94, зазначений як офіційний в ЄДРПОУ, однак повідомлення не доставлено з причин «тимчасової недоступності абонента».

Також, інформація про час і дату проведення судового засідання була розміщена на офіційному сайті суду.

З огляду на використання всіх можливих способів для інформування власника майна про час і дату проведення судового засідання, беручи до уваги строки розгляду клопотання, визначені статтею 172 КПК України, слідчим суддею вирішено проводити розгляд клопотання без участі представника майна.

Також, від потерпілого у кримінальному провадженні надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтоване тим, що він ще не зміг знайти адвоката та, як наслідок, не може ефективно реалізувати свої процесуальні права.

З огляду на строки розгляду клопотання, передбачені в статті 172 КПК України та відсутності потерпілого в переліку осіб, які викликаються для участі в судове засідання, в якому вирішується питання накладення арешту на тимчасово вилучене майно, слідчий суддя вирішив проводити розгляд клопотання без участі потерпілого ОСОБА_4 .

В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав, просив його задовольнити, додатково повідомив, що майно, зазначене в клопотанні містить слідову інформацію та в подальшому буде предметом дослідження в судових експертизах, зокрема, в трасологічній, криміналістичній та товарознавчій.

Збереження майна в даному випадку безпосередньо обумовлено інтересами кримінального провадження і може бути забезпеченим виключно у спосіб накладення арешту на майно.

На уточнюючі питання слідчого судді повідомив, що під час проведення огляду особами, що були присутніми на місці події, не було надано будь-яких дозвільних документів щодо проведення робіт, не надано договорів, розпоряджень чи інших організаційних документів, які б підтверджували можливість і правомірність здійснення відповідної діяльності.

Додатково прокурор повідомив, що станом на дату розгляду клопотання слідчими та процесуальними керівниками не встановлено законних підстав для здійснення діяльності щодо демонтажу трубопроводу з використанням техніки, яка була вилучена під час проведення огляду місця події.

Заслухавши пояснення ініціатора клопотання, дослідивши письмові матеріали справи, проходжу до висновку про необхідність його задоволення з огляду на наступне.

Так, частиною 1 ст. 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 11 ст. 170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

З огляду на наведені правові норми, вважаю доведеною необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні тимчасово вилучене майно, так як останнє є речовими доказами в кримінальному провадженні, містить слідову інформацію, збереження такого майна має винятково важливе значення для доведення обставин кримінального провадження, а не накладення арешту на майно, із застосуванням заборони розпоряджатися і користуватися ним, може призвести з високим ступенем вірогідності до його переховування чи втрати.

Далі, на думку слідчого судді, накладення арешту на тимчасово вилучене майно є втручанням в право мирного володіння майном у розумінні статті 1 протоколу 1 Європейської конвенції , однак в цьому випадку воно переслідує легітимну мету і має пропорційний характер, так як є тимчасовим заходом, а власнику майна забезпечується можливість ініціювати питання скасування арешту майна у відповідності до приписів статті 174 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись приписами статті 170-173 КПК України,-

Постановив:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти в кримінальному провадженні №0000711 від 20.03.2025 арешт, з забороною користування і розпорядження, на тимчасово вилучене в ході проведення 20.03.2025 огляду місця події майно, а саме:

-гусеничний екскаватор марки JCBJS220SC, реєстраційний номер НОМЕР_1 , заводський номер НОМЕР_2 , який належить ТОВ «Чернігівські Будівельні Конструкції» ();

-два металевих газових балони;

-15 фрагментів металевих труб, з товщиною металу 1,5 см, діаметром 1,4 метри та довжиною близько 11 метрів кожна,що знаходяться на відкритій ділянці місцевості за координатами 49.7555046, 30.0815786 поблизу населеного пункту с. Глибічка Білоцерківського району Київської області.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня від дати її постановлення направити прокурору Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , ТОВ «Чернігівські будівельні конструкції».

Клопотання про скасування арешту майна може бути поданим в порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК України.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1