У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2025 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі колегії суддів:

головуючого судді- ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора- ОСОБА_5 ,

потерпілого - ОСОБА_6 ,

обвинуваченого - ОСОБА_7 ,

захисника - ОСОБА_8 ,

розглянувши у судовому засіданні в м. Кривому Розі кримінальне провадження внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0001163 від 02.08.2024 року щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 п.11 ч. 2 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИЛА:

На розгляді колегії суддів Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15 п.11 ч. 2 ст. 115 КК України.

Обвинувачений в судовому засіданні звернувся з усним клопотанням про надання йому судом дозволу знаходитися під час судового засідання поза межами скляної кабіни, зазначивши, що погано чує свого захисника. Посилаючись на рішення ЄСПЛ у справах «Свинаренко і Сляднєєв проти росії», «Ярослав Бєлоусов проти росії», свої вимоги мотивував тим, що він позбавлений можливості спілкуватися із захисником у будь-який час доби без обмежень у часі, отримати реальну ефективну правову допомогу.

Захисник в судовому засіданні підтримав клопотання свого підзахисного.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти клопотання обвинуваченого.

Потерпілий в судовому засіданні покладався на розсуд суду.

Заслухавши думку обвинуваченого, його захисника, прокурора, потерпілого, колегія суддів ураховує наступне.

Згідно із ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із ч. 2 ст. 11 КПК України, забороняється під час кримінального провадження піддавати особу катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує її гідність, поводженню чи покаранню, вдаватися до погроз застосування такого поводження, утримувати особу у принизливих умовах, примушувати до дій, що принижують її гідність.

Згідно до ч.1 ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики ЄСПЛ», при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини, у справі «Ярослав Бєлоусов проти Росії» у рішенні від 04.10.2016 року, та у справах «Ходорковський проти Росії» від 31 травня 2011 року, «Свинаренко і Сляднєєв проти Росії» від 17 липня 2014 року,«Сарбан проти Молдови» від 4 жовтня 2005 року, «Рамішвілі та Кохреідзе проти Грузії» від 27 січня 2009 року,«Ашот Харутюнян проти Вірменії» 15 червня 2010 року, розглянув питання сумісності перебування підсудних у залі засідань в металевій клітці, скляній кабіні з вимогами ст.ст. 3, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо заборони катування та права на справедливий суд.

В зазначених рішеннях ЄСПЛ дійшов до висновку, що перебування підсудних в металевій клітці чи скляній кабіні в залі судових засідань становить порушення ст.ст. 3,6 Конвенції, оскільки обмежує право підсудного на ефективну участь в судовому розгляді і отримання реальної та ефективної правової допомоги, не сумісне з поняттям справедливого судового розгляду з огляду на презумпцію невинуватості, не відповідає нормам цивілізованої поведінки в демократичному суспільстві, є приниженням людської гідності.

Щодо рішення ЄСПЛ у справі «Ярослав Бєлоусов проти росії» на яке зокрема посилається ОСОБА_7 - обвинувачений перебував у скляній кабіні з іншими обвинуваченими у досить тісних умовах, унаслідок чого міг спілкуватися із захисником лише через мікрофон поруч із поліцейськими, не міг опрацьовувати документи та робити записи, відповідно, посилання ОСОБА_7 на вказане рішення ЄСПЛ є безпідставним.

ЄСПЛ наголосив, що саме на національних судах лежить відповідальність вибрати найбільш відповідний захід безпеки для певної справи, враховуючи інтереси забезпечення правосуддя, прийняття судового процесу як справедливого та презумпцію невинуватості; суди повинні водночас забезпечити права обвинуваченого на ефективну участь у провадженні й отримання практичної та ефективної юридичної допомоги.

У даному ж провадженні обвинувачений ОСОБА_7 має достатні можливості для вільного спілкування зі своїм захисником, у залі відсутні сторонні особи, спеціально обладнане в залі судового засідання місце для утримання обвинуваченого не є металевою кліткою та не є переповненим, він знаходиться у скляній кабіні сам, його можливість спілкуватися із захисником, знайомитися з документами у разі необхідності та робити відповідні записи не обмежена. Також суд не відмовляв та не обмежував обвинуваченого у праві на спілкування із захисником у залі судового засідання за відсутності інших учасників, а тому твердження обвинувачення про обмеження його права на ефективну участь у судовому засіданні та на отримання практичної та ефективної правової допомоги є безпідставними.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що факт перебування обвинуваченого ОСОБА_7 під час кримінального провадження в скляній кабіні не включає елемента приниження, достатнього для досягнення мінімального рівня суворості, не спричиняє обвинуваченому страждання або труднощі такої інтенсивності, що перевищують неминучий рівень страждань, властивих утриманню, не порушує право обвинуваченого на захист та справедливий суд.

Крім того, колегія суддів, зауважує, що в залі судового засідання відстань від захисника до скляної кабіни в якій утримується обвинувачений ОСОБА_7 становить менше метра.

Також колегія суддів зазначає, що у разі звільнення обвинуваченого зі спеціального боксу, не буде забезпечена належна безпека складу суду та інших осіб присутніх у залі судових засідань.

Застосований захід щодо утримання обвинуваченого в спеціально обладнаному місці у залі судового засідання відповідає конкретній обстановці та обставинам, його застосування обґрунтоване розумними вимогами громадської безпеки та належного здійснення правосуддя.

З урахуванням зазначеного колегія суддів приходить до висновку, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 350, 371 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

В клопотанні обвинуваченого ОСОБА_7 про надання йому дозволу знаходитися під час судового засідання поза межами скляної кабіни- відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 10 березня 2025 року.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3