Справа № 396/422/21
Номер провадження 1-кп/383/19/25
УХВАЛА

14 квітня 2025 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_4 (в режимі відеоконференції),

захисника адвоката ОСОБА_5 , (в режимі відеоконференції),

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи у кримінальному провадженні №0000065 від 16.11.2018 року про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Бобринецького районного суду Кіровоградської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

16 вересня 2024 року до суду від захисника адвоката ОСОБА_5 до суду надійшло клопотання про призначення у вищевказаній справі додаткової судової будівельно-технічної експертизи.

Клопотання обґрунтоване тим, що розмір завданої діями ОСОБА_4 шкоди в обвинувальному акті обґрунтований з посиланням на висновок судової будівельно-технічної експертизи, складеного 09.10.2020 року експертом Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_7 .

Вважає, що матеріли провадження містять достатньо доказів, які ставлять під сумнів достовірність названого висновку експерта і свідчать про те, що цей висновок не є належним та допустимим доказом в розумінні ст.ст. 85-86 КПК України, оскільки наданий залученим стороною обвинувачення експертом за відсутності у нього достовірних даних щодо місця проведення ремонтних робіт.

Станом на день розгляду справи ОСОБА_8 вже не є експертом Кропивницького відділення КНДІСЕ, тому роз`яснення вказаного вище висновку експерта ним не можливо та самостійно залучити іншого експерта для проведення необхідного експертного дослідження сторона захисту об`єктивно також не може, тому просить призначити додаткову судово будівельно-технічну експертизу, де перед експертом поставити дещо інші питання в порівнянні з тими що ставилися перед експертом при призначенні первісної експертизи стороною обвинувачення, а також дослідити дещо інші об`єкти дослідження.

Захисник адвокат ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи підтримали та просили суд клопотання задовольнити, посилаючись на обставини викладенні в ньому.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання про проведення додаткової експертизи заперечив вказуючи на його необґрунтованість.

Заслухавши пояснення учасників справи, враховуючи зміст обвинувального акту та матеріалів кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1, 2, 6 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно ч.1ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до змісту ст.1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України суд під час судового розгляду за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Згідно із ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Пунктом 6 частини 2 статті 242 КПК України визначено, що слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити чи не подав документ, що підтверджує розмір такої шкоди.

Згідно з пунктом 1.2.14 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» 08.10.1998 № 53/5, з подальшими змінами та доповненнями, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Додатковою, зокрема, є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Відповідно п.10-12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» - додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

Відповідно до змісту ч.1, ч.2 ст.332 КПК України Під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

В ході судового розгляду у даній справі судом було досліджено висновок експерта №1251/1252/20-27/3904-3913/20-27 від 09.10.2020 року Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, де відповідно висновку експерта ОСОБА_9 , проте вказаний висновок експерта є неповним та неясним й після розгляду висновку первинної експертизи, усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта є неможливо. Тому, з метою правильної кваліфікації дій обвинуваченого та встановлення дійсного розміру матеріальних збитків, а також з метою забезпечення законності, обгрунтованості і вмотивованості майбутнього судового рішення, суд вважає за доцільне призначити додаткову судову будівельно-технічну експертизу, задовольнивши відповідне клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 .

Проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи доручити експертам Черкаського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Керуючись ст.ст.242-245, 332, 350, 369, 372 КПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 задовольнити.

Призначити у даному кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України додаткову судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання.

1. Чи відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) розроблена проектно-кошторисна документація по об`єктам «Поточний ремонт вулиці Каховська, м. Новоукраїнка Кіровоградської області», «Поточний ремонт вулиці Івана Богуна, м. Новоукраїнка Кіровоградської області», «Поточний ремонт вулиці Героїв України, м. Новоукраїнка Кіровоградської області»? Якщо не відповідає, то в чому полягають невідповідності?

2. Чи відповідають виконані ПП «Будстрім» згідно договорів №230 від 21.06.2018 року, №232 від 21.06.2018 року, №281 від 25.07.2018 року будівельні роботи по названим об`єктам проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам, тощо)? Якщо не відповідають, то в чому невідповідність?

3. Чи відповідають названі об`єкти будівництва проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності?

4. Який перелік та об`єми фактично виконаних ПП «Будстрім» згідно договорів № 230 від 21.06.2018 року, №232 від 21.06.2018 року, №281 від 25.07.2018 року будівельних робіт з ремонту доріг названих об`єктів?

5. Яка вартість фактично виконаних ПП «Будстрім» згідно договорів № 230 від21.06.2018 року, №232 від 21.06.2018 року, №281 від 25.07.2018 року робіт з ремонту доріг?

6. Чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних ПП «Будстрім» згідно договорів № 230 від 21.06.2018 року, №232 від 21.06.2018 року, №281 від 25.07.2018 року, робіт з ремонту доріг обсягам та вартості, визначеним проектно-кошторисною або первинною звітною документацією з будівництва?

7. Чи відповідає звітна документація (форми КБ-2в, КБ-3 тощо) з ремонту ПП «Будстрім» згідно договорів № 230 від 21.06.2018 року, №232 від 21.06.2018 року, №281 від 25.07.2018 року доріг, за порядком складання і наведеними розрахунками вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва? Якщо не відповідає, то в чому невідповідність?

Проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи доручити експертам Черкаського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст.384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.

Надати в розпорядження експертів матеріали кримінального провадження №0000065 від 16.11.2018 року, судова справа №396/422/21 про обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Копію ухвали направити для виконання до Черкаського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Висновок експерта після проведення експертизи разом із матеріалами кримінального провадження повернути до Бобринецького районного суду Кіровоградської області.

Повний текст ухвали оголошено 15 квітня 2025 року о 15 год. 00 хв.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1