Справа № 199/198/25
ВИРОК

іменем України

20.01.2025 м. Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро кримінальне провадження № 0001056 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.08.2024, відносно:

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Дніпропетровську, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, офіційно не працевлаштованого, не маючого на утримані малолітніх та непрацездатних осіб, зареєстрованого та проживаючого у квартирі АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за який передбачена ч.1 ст. 369 КК України,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_4

обвинувачений ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В:

1.Формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним.

Судом визнано доведеним, що згідно зі ст. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року №895 «Про затвердження Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм», Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем.

Також, відповідно ст. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року №895 «Про затвердження Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм», основними завданнями Держрибагентства є: реалізація державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем; внесення на розгляд Міністра аграрної політики та продовольства пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем.

Також, відповідно п.п.5-8 ст. 4 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року №895 «Про затвердження Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм», Держрибагентство відповідно до покладених на нього завдань: здійснює контроль за дотриманням правил рибальства; здійснює контроль за дотриманням лімітів і нормативів використання водних біоресурсів; здійснює контроль за дотриманням правил використання об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; складає протоколи та розглядає справи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом.

Відповідно до наказу начальника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області Дніпропетровській рибоохоронний патруль №57-0 від 14.05.2024 ОСОБА_5 призначено на посаду головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області та наказу начальника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області Дніпропетровській рибоохоронний патруль №12-0 від 09.02.2024 ОСОБА_6 призначено на посаду провідного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області.

Головний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області ОСОБА_5 та провідний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області ОСОБА_6 , відповідно до ст. 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року №895 «Про затвердження Положення про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм», розділу 3 Посадової інструкції державного службовця затвердженої наказом начальника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області від 15.05.2024 та затвердженої наказом начальника Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області від 13.05.2024 та п. 1 Примітки до ст. 364 КК України є особами, які постійно здійснюють функції представника Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) - центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем, у зв`язку з чим вони є службовими особами.

Згідно статті 255 КУпАП визначено, що працівники органів рибоохорони уповноважені складати протоколи про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частини четверта і п`ята статті 85, статті 85-1, 88-1, 90, стаття 164 - в частині порушення порядку провадження господарської діяльності, пов`язаної з добуванням і використанням риби та інших водних живих ресурсів.

Так, встановлено, що 28.08.2024 близько о 06 годині 40 хвилин ранку головний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області ОСОБА_5 (надалі по тексту головний інспектор рибоохоронного патруля ОСОБА_5 ) та провідний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області ОСОБА_6 (надалі по тексту провідний інспектор рибоохоронного патруля ОСОБА_6 ) в складі рейдової групи рибоохоронного патруля в Дніпропетровській області патрулювали територією Амур-Нижньодніпровського району місті Дніпро.

Так, 28 серпня 2024 року приблизно о 06 годині 45 хвилин інспекторами рибоохоронного патруля в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , та ОСОБА_6 в ході виконання службових обов`язків, які знаходились у складі рейдової групи рибоохоронного патруля в Дніпропетровській області, в ході патрулювання прибережної зони, проїжджаючи вулицею Острів Файнберга було помічено підозрілу особу, яка знаходилась на березі річки Дніпро, та проводила вилов риби за допомогою заборонених знарядь вилову - сітка.

Далі, 28 серпня 2024 року приблизно о 06 годині 45 хвилин, інспектори рибоохоронного патруля в Дніпропетровській області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підійшли до громадянина яким виявився ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якого у відповідності до ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» було попереджено про ведення відео фіксації їх розмови.

Також оглянувши прилеглу територію інспектори рибоохоронного патруля в Дніпропетровській області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в поліпропіленовому мішку білого кольору було виявлено карась сріблястий в кількості 3 шт. та сітку.

У зв`язку з цим інспектори рибоохоронного патруля в Дніпропетровській області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 назвали підстави складання адміністративного протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП (грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) (формальний склад).

В цей час у ОСОБА_3 виник злочинний умисел спрямований на пропозицію службовій особі надати їй неправомірну вигоду за невчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади, а саме не складання рибоохоронного патруля в Дніпропетровській області протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП.

В подальшому, того ж дня тобто 28 серпня 2024 року приблизно о 07 годині 00 хвилин, знаходячись за вищевказаною адресою ОСОБА_3 знаходячись біля інспекторів рибоохоронного патруля в Дніпропетровській області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на пропозицію надання неправомірної вигоди службовій особі, а саме головному державному інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області ОСОБА_5 та провідному державну інспектору відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області ОСОБА_6 , щодо не вжиття заходів направлених на фіксацію та документування даного правопорушення, а саме те, що його було помічено під час грубого порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) та будучи достовірно обізнаним, про те що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , є особами, які постійно здійснюють функції представника влади службовими особами, висловив пропозицію надання неправомірної вигоди у розмірі 10000 грн. за не вчинення дій відносно неї, з використанням наданої влади, а саме за не вжиття заходів направлених на фіксацію та документування даного правопорушення.

Про вказаний факт головний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області ОСОБА_5 ., 28.08.2024 викликав слідчо-оперативну групу Відділення поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Після чого, інспекторами відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області ОСОБА_5 та ОСОБА_6 відповідно до ч.4 ст.85 КУпАП було складено протокол та передано копії до слідчого відділення відділення поліції №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області.

Умисні дії ОСОБА_3 , що виразилися у пропозиції службовій особі надати їй неправомірну вигоду за не вчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади, кваліфікуються за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України.

2. Докази на підтвердження встановлених судом обставин.

Вказаних висновків суд дійшов з урахуванням пояснень обвинуваченого ОСОБА_3 у суді.

Як пояснив ОСОБА_3 суду, свою вину у вчиненні кримінального правопорушення при обставинах, викладених вище, він визнає повністю і у вчиненому кається. Не оспорюючи фактичні обставини справи обвинувачений, підтвердив обставини про час і місце вчиненого ним кримінального правопорушення. ОСОБА_3 пояснив, що він дійсно, пропонував службовій особі надати неправомірну вигоду за не складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення.

Винуватість обвинуваченого ОСОБА_3 підтверджується, окрім визнання ним своєї вини, письмовими доказами дослідженими у судовому засіданні.

Так, відповідно до протоколу огляду від 28.08.2024 та фото таблицею до нього, в присутності понятих оглядалась ділянка місцевості берега річки Дніпро поруч з вулицею Острів Файнберга, де ОСОБА_3 добровільно видав грошові кошти, які пропонував 28.08.2024 рибоохоронному патрулю в якості неправомірної вигоди в сумі 3000 грн.

Відповідно до постанови про визнання речовим доказом від 29.08.2024 в якості речового доказу визнано грошові кошти у сумі 3000 грн- купюри номіналом 500 грн в кількості 6 шт., які опечатано до спец.пакету №RIC2136405 та передано до УФЗБО ГУНП в Дніпропетровській області для зберігання на депозитному рахунку ГУНПР в Дніпропетровській області.

Відповідно до протоколу зняття показань технічних приладів та технічних засобів від 28.08.2024 знято показання з нагрудних відео-реєстраторів інспекторів Управління державного агентства з розвитку меліорації рибного господарства та продовольчої програми в Дніпропетровській області.

Відповідно до протоколу огляду речі від 28.08.2024 оглядався оптичний диск DVD-R, де міститься два відео файли з подіями, що мали місце 28.08.2024 близько 06:30 години за адресою: м.Дніпро, пров.Добровольців,15.

Відповідно до постанови про визнання речовим доказом від 28.08.2024 в якості речового доказу визнано диск DVD-R з відеозаписом подій, що мали місце 28.08.2024 близько 06:30 години за адресою: м.Дніпро, пров.Добровольців,15.

Суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, відповідно до ст.94 КПК України, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

В своїх рішеннях «Ірландія проти Сполучного Королівства» від 18.01.1978, «Коробов проти України» від 21.10.2011 Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів, суд як правило, застосовує критерій доведення вини «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співвідношення достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Судом встановлено, що вказані у вироку та дослідженні в ході судового розгляду докази є належними, допустимими та достовірними, а з огляду на їх системну оцінку і достатніми для обґрунтованого висновку про наявність в діях обвинуваченого складу інкримінованого йому кримінального правопорушення, доведеності вини у його вчиненні та для прийняття законного та обґрунтованого рішення у кримінальному провадженні. Об`єктивних підстав ставити під сумнів свідчення допитаних в суді обвинуваченого у суду немає.

При цьому, судом установлено, що обставини визнані судом у вироку як доведені, з числа регламентованих ст. 91 КПК України, у своїй сукупності підтверджуються процесуальними джерелами доказів, які передбачені ст. 84 того ж Кодексу, та містяться у матеріалах цього провадження, як наслідок, суд вважає, встановленими всі обставини, що мають значення для кримінального провадження шляхом обсягу та порядку дослідження доказів на їх підтвердження.

3.Статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, винним у вчиненні якого визнається обвинувачений.

Підстав, у відповідності до ч. 3 ст. 337 КПК України, для виходу за межі висунутого обвинувачення суд не вбачає, оскільки в ході судового розгляду обставин, які б перешкоджали ухваленню справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод не встановлено.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про повну доведеність вини обвинуваченого ОСОБА_3 і його дії правильно кваліфіковані за ч.1 ст.369 КК України, як такі що виразилися у пропозиції службовій особі надати їй неправомірну вигоду за невчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади.

4.Обставини, які пом`якшують або обтяжують покарання.

Суд відносить визнання вини, активне сприяння розкриттю злочину, каяття обвинуваченого ОСОБА_3 до обставин, що пом`якшують покарання, оскільки він визнав свою вину, проявив дійове каяття, що характеризуючи суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого нею злочину, означає, що особа визнає свою вину за усіма пунктами висунутого проти неї обвинувачення, дає правдиві свідчення, щиро жалкує про вчинене, негативно оцінює злочин, бажає виправити ситуацію, яка склалася, демонструє готовність понести заслужене покарання.

Суд розуміє як активне сприяння розкриттю злочину дії винного, спрямовані на те, щоб надати допомогу органу слідства у розкритті кримінального правопорушення та встановленні фактичних обставин.

Обставин, які обтяжують покарання обвинуваченому згідно ст. 67 КК України, судом не встановлено.

5.Мотиви призначення покарання.

Призначаючи покарання обвинуваченому ОСОБА_3 , суд, відповідно вимог ст.65 КК України, враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання. Особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень. Згідно ст. 50 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Так, суд враховує ступінь тяжкості вчиненого обвинуваченим ОСОБА_3 кримінального правопорушення, який скоєно умисно, і, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до нетяжкого злочину, дані про особу обвинуваченого, який свою вину в інкримінованому кримінальному правопорушенні щиро визнав, є пенсіонером, за місцем проживання також характеризується позитивно, не перебуває на обліку у лікарів нарколога і психіатра.

Таким чином, призначаючи покарання, суд, відповідно вимог ст.65 КК України, враховує:

вищенаведені обставини, позицію прокурора який просив призначити покарання у виді штрафу, позицію обвинуваченого, який просив суд призначити мінімальне покарання.

Тому, суд вважає за необхідне призначити покарання у виді штрафу в межах санкції ч.1 ст. 369 КК України.

Оскільки саме, це покарання, на переконання суду, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, виходячи з принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації, буде необхідним і достатнім для виправлення ОСОБА_3 та попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Саме визначене покарання на переконання суду, відповідатиме його меті, гуманності, справедливості і не потягне за собою порушення засад виваженості, що включає наявність розумного балансу між охоронюваними інтересами суспільства та правами особи, яка притягується до кримінальної відповідальності через призму того, що втручання держави в приватне життя особи повинно спрямовуватись на досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та потребою захисту основоположних прав особи, - воно має бути законним (несвавільним), пропорційним (не становити надмірного тягаря для особи).

Таке покарання перебуває у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винного, адже справедливість розглядається як властивість права, виражена, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому порушенню, так як Конституційний Суд України у рішенні від 2 листопада 2004 року № 15-рп/2004 зазначив, що: «Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід, неупередженість. Це означає не тільки те, що передбачений законом склад злочину та рамки покарання відповідатимуть один одному, а й те, що покарання має перебувати у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винного. Адекватність покарання ступеню тяжкості злочину випливає з принципу правової держави, із суті конституційних прав та свобод людини і громадянина, зокрема права на свободу, які не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Окремим виявом справедливості є питання відповідності покарання вчиненому злочину; категорія справедливості передбачає, що покарання за злочин повинно бути домірним злочину».

Вимога додержуватися справедливості при застосуванні кримінального покарання закріплена в міжнародних документах з прав людини, зокрема у статті 10 Загальної декларації прав людини 1948 року, статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права 1966 року, статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

6.Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом при ухваленні вироку, та положення закону, якими керувався суд.

Запобіжний захід, як захід забезпечення кримінального провадження, у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_3 - не обирався.

Питання про долю речових доказів суд вирішує у відповідності до приписів ч. 9 ст. 100 КПК України, ст.ст. 961, 962 КК України.

На підставі ч. 15 ст. 615 КПК України, в умовах дії воєнного стану, після складання та підписання повного тексту вироку суд користується своїм правом обмежитися проголошенням його резолютивної частини з обов`язковим врученням учасникам судового провадження повного тексту вироку в день його проголошення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 100, 374, 376, 475 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.369 КК України і призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000.00 (сімнадцять тисяч) гривень.

Розстрочити суму штрафу в розмірі 1 000(однієї тисячі ) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 17 000.00(сімнадцять тисяч) гривень, загальний строк 12 (дванадцять) місяців зі сплатою щомісячно в дохід держави по 1 416,70 гривень (одна тисяча чотириста шістнадцять гривень сімдесят копійок) із наданням уповноваженому органу з питань пробації до 30 (тридцятого) числа кожного місяця копії квитанції про сплату певної частини штрафу, починаючи з березня 2025 року та до повної сплати присудженого штрафу.

Речовий доказ: компакт-диск з відеозаписом події зберігати в матеріалах кримінального провадження.

Скасувати, накладений відповідно до ухвали Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська від 29.08.2024, арешт на грошові кошти в сумі 3000,00 грн. та зазначені грошові кошти примусово безоплатно вилучити у власність держави в порядку спеціальної конфіскації згідно ст.ст. 961, 962 КК України.

На вирок можуть бути подані апеляційні скарги протягом 30 днів з дня його проголошення, а обвинуваченим, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії вироку, до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення апеляційним судом.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому та прокурору.

Суддя Амур-Нижньодніпровського

районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_7