10 квітня 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Мінаєв М.М., за участю секретаря судового засідання Бойкинюк Д.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення помилки в ухвалі слідчого судді,
22.11.2024 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_1 , подана в порядку ст. 303 КПК України, в якій порушується питання про, зокрема, покладення на уповноважену особу ГУНП в Запорізькій області в порядку ст. 214 КПК України внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 355 КК України, за заявою ОСОБА_1 , яка була 21.11.2024 зареєстрована за вхідним номером Ч-3222 ЕП.
Ухвалою слідчого суддуі від 05.12.2024 вказана скарга була задоволена: на уповноважену особу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області покладено обов`язок внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_1 від 19.11.2024 (вх. № Ч-3222 ЕП від 20.11.2024).
07.04.2025 від ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення помилки в ухвалі слідчого судді від 05.12.2024, а саме замість слів «Отже, заява ОСОБА_1 вочевидь містила виклад обставин, що не виключають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України (самоуправство)» зазначити «Отже, заява ОСОБА_1 вочевидь містила виклад обставин, що не виключають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. ст. 28, 355 КК України (примус групою осіб до виконання цивільно-правових відносин)».
В обґрунтування вказаної заяви ОСОБА_1 послався на те, що він просив внести до ЄРДР відомості саме про кримінальне правопорушення, передбачене ст. 355, а не ст. 356 КК України, і наполягає на тому, щоб до ЄРДР були внесені відомості про злочин, який йдеться у його заяві, без будь-якого редагування.
Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, подавши разом із скаргою заяву про її розгляд за його відсутності.
ГУНП в Запорізькій області явку представника в судове засідання з розгляду заяви про виправлення помилки не забезпечило без повідомлення причин, письмових заяв по суті скарги або клопотань процесуального характеру не подало.
Фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.
Дослідивши доводи заяви, слідчий суддя приходить до такого.
Ухвалою від 05.12.2024 було встановлено, що 22.11.2024 ОСОБА_1 звернувся до ГУНП в Запорізькій області із заявою, поданою в електронному виді, в якій просив внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за фактом того, що у жовтні 2024 року працівники і службові особи КНП «Соматологічна поліклініка № 3» Запорізької міської ради відмовили ОСОБА_1 у наданні безоплатної медичної допомоги, право на яку він має на підставі ст. 49 Конституції України, вимагаючи її оплати під видом благодійного внеску, що призвело до припинення лікування заявника.
За повідомленням заявника, яке органом поліції не спростоване, заява ОСОБА_1 була зареєстрована за вхідним номером Ч-3222 ЕП, однак в подальшому відомості до ЄРДР за цією заявою внесені не були.
У скарзі ОСОБА_1 просив зобов`язати ГУНП в Запорізькій області внести відомості до ЄРДР за ст. 28, ст. 355 КК України.
Задовольняючи скаргу ОСОБА_1 , слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що заява ОСОБА_1 від 22.11.2024 містила виклад обставин, що не виключають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України (самоуправство).
При цьому резолютивна частина ухвали слідчого судді від 05.12.2024 не містила прямої вказівки про те, за якою кваліфікацією слід внести відомості до ЄРДР.
Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Однак жодної описки або арифметичної помилки в ухвалі слідчого судді від 05.12.2024 допущено не було.
Оцінюючи доводи ОСОБА_1 , викладені у скарзі, і викладені ним обставини, в яких він вбачає ознаки кримінального правопорушення, слідчий суддя виходив з такого.
Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 1 КК України для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.
Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).
Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян до кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.
Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).
Так, відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.
Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: (1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; (2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).
Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.
Слідчий суддя в даному випадку не може виконувати абсолютно формальну функцію судового примусу уповноважених осіб вносити до ЄРДР всі без виключення заяви і повідомлення, які ними отримуються.
Висновок про наявність в діях осіб, про які повідомляв ОСОБА_1 , ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, ґрунтувався на ретельному аналізі заяви ОСОБА_1 та відповідних положень КК України.
Так, ч. 1 ст. 355 КК України передбачає кримінальну відповідальність за примушування до виконання чи невиконання цивільно-правових зобов`язань, тобто вимога виконати чи не виконати договір, угоду чи інше цивільно-правове зобов`язання з погрозою насильства над потерпілим або його близькими родичами, пошкодження чи знищення їх майна за відсутності ознак вимагання.
З наведеного випливає, що обов`язковою ознакою об`єктивної сторони такого кримінального правопорушення є, по-перше, існування певного цивільно-правового зобов`язання, що виникло на відповідній підставі (договір, угода або інше), а по-друге, примушування має супроводжуватись погрозою насильства, пошкодження чи знищення майна потерплого або його близьких родичів.
Жодної з наведених обставин ОСОБА_1 у своїй заяві не вказував.
Навпаки, ОСОБА_1 наполягав на тому, що жодних цивільно-правових зобов`язань між ним та особами, з якими у нього виник конфлікт, не існує.
Відсутність цивільно-правових зобов`язань виключає склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 355 КК України, оскільки немає того, до виконання чого може бути примушування.
Таким чином, заява ОСОБА_1 , що надійшла 07.04.2025, містить лише незгоду з мотивами, з яких слідчий суддя ухвалив рішення на його користь, і не є заявою про виправлення описки або арифметичної помилки в розумінні ст. 379 КПК України.
Заявнику також слід мати на увазі, що на стадії досудового розслідування питання кримінально-правової кваліфікації діяння є виключною компетенцією слідчого та прокурора.
Потерпілий, у разі незгоди з кримінально-правовою кваліфікацією, має право звернутись з відповідним клопотанням до керівника слідчого підрозділу або прокурора про зміну такої кваліфікації.
Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 303-307, 372, 376, 379 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя
Заяву ОСОБА_1 про виправлення помилки в ухвалі слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 05.12.2024 про задовлення скарги ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції в Запорізькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення, а особою, яка не брала участі в судовому розгляді, протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя М.М. Мінаєв