Провадження № 1-кс/461/7979/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.12.2024 року слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт накладений на майно - автомобіль «FIAT Fiorino» р.н. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0001181 від 22.1 1.2024 в частині заборони користування та розпорядження, та передати його заявнику на відповідальне зберігання як власнику майна.

В обгрунтування заявленого клопотання вказує на те, що BP3CT СУ ГУНП у Львівській області проводиться розслідування у кримінальному провадженні №0001181 від 22.11.2024, за фактом дорожньо-транспортної пригоди, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. 22.11.2024 після огляду місця дорожньо-транспортної пригоди автомобіль «FIAT Fiorino» р.н. НОМЕР_1 , який належить заявнику, згідно свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_2 , вилучено та поміщено на стоянку транспортних засобів що у с. Рудня Самбірського району Львівської області. Відповідно до ухвали Галицького районного суду м. Львова від 26.11.2024 накладено арешт на автомобіль «FIAT Fiorino» р.н. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , чим заборонено користування, розпоряджання та проведення обліково-реєстраційних операцій із вищевказаним автомобілем. Заявник зазначає, що на даний час у кримінальному провадженні судовими експертами вже проведено огляд автомобіля «FIAT Fiorino» р.н. НОМЕР_1 , тобто проведено його дослідження на технічну справність, а також 16.12.2024 року слідчим було проведено слідчий експеримент за участю заявника та з використанням його автомобіля «FIAT Fiorino» p.н. НОМЕР_1 . Обставини ДТП встановлені виходячи із наявного відеозапису настання даної пригоди а також встановлені обставини пригоди жодним із учасників не оспорюються. Зазначає, що, автомобіль на час досудового розслідування утримується на стоянці відкритого типу, тобто перебуває під впливом зовнішніх погодних факторів. Подальше зберігання автомобіля на стоянці приводить до погіршення його стану, а тому заявнику, як власнику майна, з кожним днем спричиняється матеріальна шкода.

Заявник у клопотанні просив проводити розгляд клопотання за його відсутності.

Слідчий СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду клопотання. Подав до суду заяву про розгляд клопотання про скасування арешту за його відсутності, проти задоволення такого заперечив, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, в тому числі проводяться судові експертизи.

Враховуючи передбачені ч. 2 ст. 174 КПК України строки розгляду зазначеної категорії клопотань, слідчий суддя, виходячи з загальних засад кримінального провадження: змагальності та розумних строків, приходить до висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності учасників процесу з урахуванням наявних у слідчого судді матеріалів.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчим суддею встановлено, що ВРЗСТ СУ ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001181 від 22.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

В ході досудового розслідування кримінального провадження, ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 26.11.2024 року накладено арешт на автомобіль марки «FIAT FIORINO», реєстраційний номер НОМЕР_3 , який належить, згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 , ОСОБА_3 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , з позбавленням права користування, розпорядження та проведення обліково-реєстраційних операцій з транспортним засобом.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином саме на власника або володільця майна покладається обов`язок довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт на майно накладено необґрунтовано.

Оцінюючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя з такими погодитись не може, оскільки, як вбачається із досліджених обставин, досудове розслідування кримінального провадження, в рамках якого арешт майна накладався, на даний час триває.

У кримінальному провадженні проводяться слідчі (розшукові) дії з метою встановлення усіх обставин, фактів.

До матеріалів клопотання не долучено жодних доказів того, що на сьогодні відпала потреба у накладенні арешту на транспортний засіб, окрім пояснень самого заявника.

Крім цього, згідно поданої до суду заяви слідчого СУ ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, в тому числі проводяться судові експертизи.

Таким чином потреба у подальшому застосуванні арешту на теперішній час не відпала через незавершеність досудового розслідування та проведення у кримінальному провадженні судових експертиз для яких може виникнути необхідність залучення вищевказаного автомобіля.

За таких обставин вважаю, що в задоволенні клопотання слід відмовити, оскільки таке подане передчасно і особою, що звернулась із клопотанням, не доведено, що арешт накладено необґрунтовано чи в його застосуванні відпала потреба.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 31 грудня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_5