Провадження № 11-сс/991/8/25
Слідчий суддя ОСОБА_1
У Х В А Л А

07 січня 2025 року місто Київ

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду у складі колегії суддів:

головуючої судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

секретар судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду заяву ОСОБА_6 про відвід колегії суддів від розгляду його апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.12.2024, якою відмовлено в задоволенні скарги на постанову детектива Національного антикорупційного бюро України від 31.10.2024 про закриття кримінального провадження № 0000574 від 06.08.2024,

за участю:

особи, яка подала апеляційну скаргу, - ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И Л А:

У судовому засіданні ОСОБА_6 заявив відвід колегії суддів посилаючись на те, що головуюча суддя безпідставно встановила регламент (час) на виступ у судовому засіданні, а інші члени колегії підтримали встановлення такого обмеження.

Заслухавши доводи заявника, колегія суддів дійшла таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України, кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії, учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід (ст. 80 КПК України).

Вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, наводиться у ст. 75 і 76 КПК України.

Суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, якщо він особисто, заінтересований в результатах провадження чи за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості (ч. 1 ст. 75 КПК України).

Можливість неупередженого та об`єктивного розгляду справи є однією із фундаментальних засад здійснення правосуддя.

Критерії, за якими можна визначити чи є суд, що розглядає справу об`єктивним та неупередженим, розроблені усталеною судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у рішенні ЄСПЛ «Олександр Волков проти України» від 09.04.2013 (Заява № 21722/11), зазначається, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (II) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (п. 104 Рішення).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), п.п. 49, 50). Тест об`єктивності передбачає встановлення того, чи наявні доказані факти, які можуть викликати сумніви у неупередженості (рішення у справі «Кастільо Альгар проти Іспанії» (Castillo Algar v. Spain), п. 45). Водночас, при визначенні наявності законних підстав сумніватися у безсторонності певного судді позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення, вирішальним є те, чи є відповідні побоювання виправданими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44).

Отже, заява про відвід колегії суддів не є безумовною підставою для відсторонення суддів від участі у кримінальному провадженні. Позиція особи, яка заявляє відвід, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальним є можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

На думку колегії суддів, ОСОБА_6 не наводить будь-яких фактичних даних, які б могли викликати сумнів в неупередженості колегії суддів. Фактично, позиція заявника щодо відводу зводиться до незгоди з організаційними діями головуючого. У цій частині колегія суддів звертає увагу ОСОБА_6 на таке.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Водночас головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження (ч. 1 ст. 321 КПК України).

Таким чином, на думку колегії суддів, встановлений регламент головуючою суддею для висловлення ОСОБА_6 доводів, з урахуванням кількості учасників та обсягу матеріалів провадження, був встановлений відповідно до положень КПК України.

З огляду на вищенаведене, колегія суддів доходить висновку, що заявлений відвід не містить обґрунтованих підстав для відводу колегії суддів, передбачених ст. 75 КПК України, а тому його необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. 75, 80-82, 372, 376, 532 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Заяву про відвід колегії суддів залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_4