УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001160 року від 12 листопада 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 258 Кримінального кодексу України, про арешт тимчасово вилученого майна, -

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду м. Києва слідчим подано клопотання, погоджене прокурором, в порядку статті 40 КПК України, про арешт тимчасово вилученого майна, яке було виявлено та вилучено у ході огляду місця події 15 листопада 2024 року, за адресою: м. Одеса, вул. Небесної сотні, 99, з метою збереження речових доказів.

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчим СУ ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001160 року від 12 листопада 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 258 КК України.

Так в ході досудового розслідування встановлено, що 12.11.2024 року о 15:05 год. за адресою: м. Київ, вул. Юрія Литвинського, буд. 34 поблизу ВП №1 з обслуговування житлових масивів Дарницького УП ГУ НП у м. Києві стався вибух невстановленого предмета, у наслідок цього пошкоджено паркан та вікна адмінбудівлі.

Відповідно до повідомлення Лівобережного МРВ ІНФОРМАЦІЯ_2, встановлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

11.11.2024 року о 18.11 ОСОБА_5 вийшов з готелю та вирушив у невідомому напрямку і більше у готелі не з`являвся. 12.11.2024 ОСОБА_5 здійснив закладання саморобного вибухового пристрою на території ВП № 1 Дарницького РУ ГУНП у м. Києві та його дистанційний підрив.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 повернувся на своє фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

14.11.2024 року під час встановлення місце перебування ОСОБА_5 було встановлено, що останній знаходиться неподалік торгівельного центру «Епіцентр» за адресою: м. Одеса, вул. Небесної сотні, 99, де подальшому, було затримано ОСОБА_5

15.11.2024 року органом досудового розслідування було проведено огляд місця події за адресою: м. Одеса, вул. Небесної сотні, 99 на проти торгового центру «Епіцентр» де знаходились 2 пакети «Епіцентр», в яких виявлено та вилучено: предмет схожий на кавомолку; предмет схожий на запальничку, 1шт.; 3 бутилки рідини «Ацетон+»; клаптик паперу з написом; поліетиленовий пакет з невідомою речовиною та написом на ній «мінеральні добрива»; футболку білого кольору; 4 упаковки пакетів схожих на шурупи; мобільний телефон марки Iphone XR IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2 НОМЕР_2 в якому знаходиться месенджер «Телеграм» та міститься переписка з абонентом « ОСОБА_6 », ім`я користувача - ОСОБА_7 .

Як вбачається з матеріалів клопотання, постановою старшого слідчого СУ ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 , виявлене та вилучене майно у ході огляду місця події 15 листопада 2024 року, за адресою: м. Одеса, вул. Небесної сотні, 99, було визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Автор клопотання зазначає, що у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на майно, яке було виявлено та вилучено у ході проведення огляду місця події 15 листопада 2024 року, за адресою: м. Одеса, вул. Небесної сотні, 99, з метою збереження речових доказів відповідно до вимог пункту 1 частини 2, частини 3 статті 170 КПК України, а також з метою недопущення приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження речових доказів.

Прокурор ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву в якій просить проводити розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує в повному обсязі та просить задовольнити.

Представник володільця адвокат ОСОБА_9 в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву в якій просить проводити розгляд клопотання без її участі, не заперечує щодо задоволення клопотання.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Відповідно до вимог статті 172 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд у відсутності прокурора та володільця майна.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчим суддею встановлено наступне.

Слідчим СУ ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001160 року від 12 листопада 2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 258 Кримінального кодексу України.

З протоколу огляду місця події від 15 листопада 2024 року за адресою: м. Одеса, вул. Небесної сотні, 99, органом досудового розслідування було виявлено та вилучено: предмет схожий на кавомолку; предмет схожий на запальничку, 1шт.; 3 бутилки рідини «Ацетон+»; клаптик паперу з написом; поліетиленовий пакет з невідомою речовиною та написом на ній «мінеральні добрива»; футболку білого кольору; 4 упаковки пакетів схожих на шурупи; мобільний телефон марки Iphone XR IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2 НОМЕР_2 в якому знаходиться месенджер «Телеграм» та міститься переписка з абонентом « ОСОБА_6 », ім`я користувача - ОСОБА_7 .

Постановою старшого слідчого СУ ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 , виявлене та вилучене майно у ході огляду місця події 15 листопада 2024 року, за адресою: м. Одеса, вул. Небесної сотні, 99, було визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідчим суддею встановлено, з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно слідчий звернувся до слідчого судді 15 листопада 2024 року направивши його засобами поштового зв`язку, тобто у межах строку, визначеного частиною 5 статті 171 КПК України.

Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то ініціатор клопотання повинен неухильного їх дотримуватися.

Так, відповідно до частини 2 статті 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно абзацу 1 частини 2 статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

У відповідності до частини 5 статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Так, згідно статті 171 КПК України у клопотанні прокурора, слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У відповідності до приписів статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Слідчий суддя вважає, що на даний час матеріали клопотання свідчать про те, що майно, яке було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, відповідає критеріям частини 1 статті 170 КПК України, а саме є доказом кримінального правопорушення і відноситься до категорії речових доказів.

Слідчий суддя при вирішенні питання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; ту обставину, що виявлене та вилучене під час огляду місця події 15 липня 2024 року за адресою: м. Одеса, вул. Небесної сотні, 99 було визнано речовими доказами; наслідки накладення арешту на майно, тому вважає за необхідне задовольнити клопотання слідчого про накладення арешту на вилучене майно під час проведення огляду місця події 15 листопада 2024 року.

На даний час, будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 370-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на майно, виявлене та вилучене під час проведення огляду місця події 15 листопада 2024 року, за адресою: м. Одеса, вул. Небесної сотні, 99, з метою збереження речових доказів, в саме на:

- предмет схожий на кавомолку;

- предмет схожий на запальничку, 1шт.;

- 3 бутилки рідини «Ацетон+»;

- клаптик паперу з написом;

- поліетиленовий пакет з невідомою речовиною та написом на ній «мінеральні добрива»;

- футболку білого кольору;

- 4 упаковки пакетів схожих на шурупи;

- мобільний телефон марки Iphone XR IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2 НОМЕР_2 в якому знаходиться месенджер «Телеграм» та міститься переписка з абонентом « ОСОБА_6 », ім`я користувача - ОСОБА_7 .

Роз`яснити, що на підставі частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Організацію виконання ухвали та контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СУ ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 та прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1