С О Л О М ' Я Н С Ь К И Й Р А Й О Н Н И Й С У Д М І С Т А К И Є В А
____________________________________________________________________________________________
Провадження 1-кс/760/9756/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

І. Вступна частина

22 жовтня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 розглянув клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в межах досудового розслідування кримінального провадження, внесеного 30.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000279, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205-1 КК України.

ІІ. Мотивувальна частина

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання, з якого вбачається, що підрозділом детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Київській області за процесуальним керівництвом Київської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000279 від 30.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 205-1 КК України.

У клопотанні прокурор просила накласти арешт на майно, а саме: 100% корпоративних прав ТОВ «ТД Промінфоторг» () у вигляді 100 000 грн та 100% корпоративних прав TOB «Мобілєнд» () у вигляді 31 900 гри, що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 (паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 09.04.2021 року, органом 8030, картка фізичної особи - платника податків реєстраційний номер облікової картки платника податків РНОКПП НОМЕР_2 );

Визначити порядок виконання ухвали шляхом заборони приватним та державним органам реєстрації, Міністерству юстиції України, службовим особам ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» () - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 (паспорт громадянина України № НОМЕР_1 , виданий 09.04.2021 року, органом 8030, картка фізичної особи - платника податків реєстраційний номер облікової картки платника податків РНОКПП НОМЕР_2 ), вчиняти будь-які дії щодо зміни власників, відчуження 100% корпоративних прав ТОВ «ТД Промінфоторг» () у вигляді 100 000 грн. та 100% корпоративних прав ТОВ «Мобілєнд» ().

З матеріалів клопотання вбачається, що група невстановлених осіб, використовуючи реквізити підконтрольних їм підприємств ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» (), з метою прикриття незаконної діяльності підприємств реального сектору економіки налагодили схему з ухилення від сплати податків, зборів, обов`язкових платежів до бюджету України.

Допитана як свідок директор та засновник ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» () ОСОБА_4 пояснила, що будь-якого відношення до фінансово-господарської діяльності ТОВ «Мобілєнд», ТОВ «ТД Промінфоторг» не має, погодилася зареєструвати і призначити себе на посаду директора за грошову винагороду, без мети здійснення фінансово-господарської діяльності, будь-яких поставок, робіт, послуг в адресу підприємств контрагентів не здійснювала.

Ураховуючи вищевикладене, є достатні підстави вважати, що фінансові операції ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» () або сукупність пов`язаних між собою фінансових операцій даних товариства можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму чи фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення.

Станом на теперішній час ОСОБА_4 , є кінцевими бенефіціарними власником ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» (), яке використовувалось та використовується у протиправній діяльності пов`язаної з підробленням документів, які подаються для проведення державної реєстрації юридичної особи та фізичних-осіб підприємців.

Беручи до уваги те, що ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» () використовувалося для вчинення кримінального правопорушення, статутний капітал вказаного підприємства є знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 100% статутного капіталу ТОВ «ТД Промінфоторг» () у вигляді 100 000 грн належить ОСОБА_4 ;

Крім того 100% статутного капіталу ТОВ «Мобілєнд» () у вигляді 31 900 грн належить ОСОБА_4 ;

05 вересня 2024 року постановою детектива 100% частки статутного капіталу ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» () у вигляді 274 60 грн, що належить ОСОБА_4 , визнано речовим доказом.

Підставою для арешту майна - 100% частки статутного капіталу ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» () є відповідність критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а саме те, що статутний капітал ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» () є знаряддям вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, іншим способом, ніж накласти арешт на 100% частки статутного капіталу ТОВ «Мобілєнд» (), ТОВ «ТД Промінфоторг» (), неможливо досягти завдань кримінального провадження.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань встановлено, що 100% частки статутного капіталу ТОВ «ТД Промінфоторг» () у вигляді 100 000 грн. належить ОСОБА_4 , та 100% статутного капіталу ТОВ «Мобілєнд» () у вигляді 31 900 грн. належить ОСОБА_4 .

У зв`язку з цим прокурор звертається до слідчого судді з клопотанням про їх арешт у формі заборони розпорядження ними з метою забезпечення їх збереження як речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Частиною 2 статті 172 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий суддя погоджується з тим, що виклик у судове засідання власника майна, щодо якого розглядається питання про арешт, не є доцільним з урахуванням необхідності збереження майна та уникнення ризиків його відчуження до вирішення даного клопотання.

Дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

В якості підстав для накладення арешту прокурором заявлені необхідність збереження речових доказів.

Вирішуючи питання про можливість віднесення корпоративних прав до речових доказів слідчий суддя бере до уваги наступне.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно зі ст. 96-1 Цивільного кодексу України права учасників (засновників, акціонерів, пайовиків) юридичних осіб (корпоративні права) - це сукупність правомочностей, що належать особі як учаснику (засновнику, акціонеру, пайовику) юридичної особи відповідно до закону та статуту товариства. Корпоративні права набуваються особою з моменту набуття права власності на частку (акцію, пай або інший об`єкт цивільних прав, що засвідчує участь особи в юридичній особі) у статутному капіталі юридичної особи.

Таким чином, корпоративні права не можуть містити ознак речових доказів, визначених у ст. 98 КПК, щодо обставин, які розслідуються у цьому кримінальному провадженні, оскільки не підпадають під визначення матеріального об`єкту, тобто не мають матеріальної форми. Відтак корпоративні права за своєю природою не можуть зберігати на собі сліди кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються у кримінальному провадженні.

Тому накладення арешту на корпоративні права з метою їх збереження як речових доказів є неможливим з огляду на їх відмінну від поняття речового доказу природу.

ІІІ. Резолютивна частина

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170, 172, 173, 175, 372 КПК України, слідчий суддя ухвалив:

1.В задоволенні клопотання відмовити.

2. Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

3. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя: