Справа № 639/6640/24
Провадження № 1-кп/639/156/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2025 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції у залі суду в м. Харкові обвинувальні акти по об`єднаним кримінальним провадженням №00000213 від 03.08.2024 року та №0000175 від 29.06.2024 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115, ч.1 ст. 162, ч.1 ст. 309, ч.1 ст. 310 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Під час судового засідання прокурором було заявлено клопотання про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , строком на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор зазначає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 , останній перебуваючи на свободі може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, не зможуть забезпечити виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на те, що він не буде переховуватись від суду та не має наміру здійснювати будь-який вплив на потерпілу або членів її родини.

Захисник ОСОБА_5 також заперечував проти задоволення клопотання прокурора через його необґрунтованість, просив змінити ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який, не пов`язаний із позбавленням волі через зменшення ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а також через те, що вина обвинуваченого в інкримінованому йому злочині, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України не підтверджена жодними належними та допустимими доказами.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За змістом ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Судовим розглядом встановлено, що стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 14.08.2024 року обрано захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, строком застосування до 12.10.2024 року включно.

В подальшому ухвалами Жовтневого районного суду м. Харкова від 12.10.2024 року, 15.11.2024 року, 10.01.2025 року та 06.03.2025 року було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 строком до 04.05.2025 року включно.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 162, ч.1 ст. 309, ч.1 ст. 310, ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, останній з яких є особливо тяжким злочином проти життя особи, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

При вирішенні клопотання прокурора суд враховує існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме обвинувачений ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі може:

- переховуватись від суду, оскільки він обвинувачується, серед іншого, у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя особи, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років. Обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_4 та відомості про його особу, свідчать про його схильність до скоєння протиправних дій. Законних джерел отримання заробітку ОСОБА_4 немає, відсутні у останнього також стійкі міцні соціальні зв`язки. Крім цього, обвинувачений усвідомлює незворотність настання покарання, та може, намагаючись уникнути кримінальної відповідальності за скоєне, покинути місце мешкання, у зв`язку з чим наявний ризик його ухилення від суду;

- вчинити інші кримінальні правопорушення. Наявність вказаного ризику підтверджується даними про особу обвинуваченого, який раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, що може свідчити про схильність обвинуваченого до вчинення злочинів.

Разом з цим, при розгляді зазначеного клопотання прокурором не доведено реальне існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки на теперішній час потерпіла та всі свідки обвинувачення по даному кримінальному провадженню вже допитані в судовому засіданні.

Оцінюючи в сукупності обставини, які визначені ст.178 КПК України, судом враховується: 1) тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 , у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він обвинувачується; 2) вік та стан здоров`я обвинуваченого; 3) репутацію обвинуваченого, який раніше притягався до кримінальної відповідальності; 4) даних про особу обвинуваченого, який не має будь-яких утриманців, міцних соціальних зв`язків, відсутнє постійне місця роботи, а також відомостей щодо матеріального стану обвинуваченого, що свідчить про те, що ОСОБА_4 в будь-який момент може покинути фактичне місце проживання з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності.

Обставин про зменшення або відсутність вказаних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які враховані при обранні запобіжного заходу, судом на теперішній час не встановлено.

Стороною захисту на теперішній час не доведено, що ризики, передбачені ст.177 КПК України, зменшились або відпали в такому обсязі, що є достатніми для переконання суду в необхідності зміни запобіжного заходу.

За таких обставин інший більш м`який запобіжний захід, окрім як тримання під вартою, не зможе забезпечити виконання покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень, впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, переховування від суду.

Щодо посилання сторони захисту про недоведеність належними та допустимими доказами обґрунтованості обвинувачення ОСОБА_4 за ч.2 ст. 15 ч.1 ст. 115 КК України суд зазначає наступне.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 10.10.2024р. за результатами підготовчого провадження було призначено судовий розгляд по даному кримінальному провадженню.

На теперішній час по справі триває судовий розгляд, процедура якого врегульована § 3 Глави 28 Розділу IV КПК України, судом було виконано процесуальні дії, передбачені ст.ст. 342-349 КПК України, зокрема, визначено обсяг доказів, що підлягають дослідженню та порядок їх дослідження.

Змістом статей 367-369, 371, 374, 375 КПК України передбачено, що надання оцінки доказів у справі відбувається в нарадчій кімнаті на стадії постановлення вироку складом суду, який здійснював судовий розгляд.

Зазначене свідчить про те, що суд на стадії судового розгляду не може робити висновок щодо «обґрунтованості обвинувачення» шляхом надання оцінки всіх доказів у справі, а повинен виходити з поняття наявності відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення, що узгоджується з висновками Європейського суду з прав людини. На думку суду, відомості, викладені в Реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри (обвинувачення) у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих кримінальних правопорушень. Вагомість таких доказів наразі не викликає сумнівів. Таким чином, суд на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, клопотання прокурора підлягає задоволенню, в зв`язку з чим, суд вважає необхідним продовжити відносно обвинуваченої ОСОБА_4 захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто до 20 червня 2025 року.

На підставі п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України суд не визначає обвинуваченому ОСОБА_4 розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки він обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України, який вчинений із застосуванням насильства.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 177, 178, 183, 331, 369 372, 376, 392 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», строком на 60 днів, тобто до 20 червня 2025 року включно.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який, не пов`язаний із позбавленням волі відмовити.

Копію цієї ухвали направити для відома до ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню, однак може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що перебуває під вартою - у той же строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя ОСОБА_1