Справа №:755/5377/25
Провадження №: 1-кс/755/1276/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" квітня 2025 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0001238 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2025 року, за ознаками кримінальних проваджень, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке було вилучено в результаті проведення обшуку у приміщенні гаражного боксу без номеру, який перебуває у користуванні сім`ї ОСОБА_4 , що за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема на металеві уламки з явними ознаками вибухового навантаження, мобільний телефон марки «Сяомі», чорного кольору, імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , в якому перебуває картка оператора мобільного зв`язку № НОМЕР_3 , металеві деформовані пасатижі, предмет ззовні схожий на саперний дріт (СПП-2) та змив речовини бурого кольору шляхом заборони відчуження та користування вказаним майном.

Клопотання мотивовано тим, що 03.04.2025 року, приблизно о 13 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_2, біля гаражного приміщення було виявлено ОСОБА_4 , який отримав осколкове поранення внаслідок вибуху невідомого предмету (ЄО 27933).

В ході проведення досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_4 перебуваючи поблизу гаражного боксу з прибудовою, який перебуває у користуванні його сім`ї, однак на праві власності ні за ким не зареєстрований, внаслідок вибуху невідомого предмета отримав тілесні ушкодження, а саме осколкові поранення обличчя, осколкове поранення лівого ока, множинні, не проникаючі поранення грудної клітки та передньої частини черевної стінки, осколкові поранення лівої кисті (Довідка № 2180 видана 03.04.2025 КНП «КМКЛ ШМД»). Внаслідок отриманих тілесних ушкоджень, гр. ОСОБА_4 було госпіталізовано з місця події каретою швидкої медичної допомоги до КНП «КМКЛ ШМД».

Так, в ході проведення огляду місця події, що за адресою: АДРЕСА_1, поблизу гаражного приміщення, за участю спеціалістів-вибухотехників, відповідно до акту перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 03.04.2025 року, було виявлено та вилучено електронний дріт від електродетонатору.

Таким чином, 03 квітня 2025 року, відповідно до ч. 3 ст. 233, ч. 2 ст. 237 КПК України, за адресою: АДРЕСА_1 , у приміщенні гаражного боксу без номеру, який перебуває у користуванні сім`ї ОСОБА_4 , у присутності матері ОСОБА_4 - ОСОБА_5 було проведено обшук та вилучено металеві уламки з явними ознаками вибухового навантаження, мобільний телефон марки «Сяомі», чорного кольору, імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , в якому перебуває картка оператора мобільного зв`язку № НОМЕР_3 , металеві деформовані пасатижі, предмет ззовні схожий на саперний дріт (СПП-2).

Так, 04.04.2025 року вилучені речі, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Крім того, станом на теперішній час наявна необхідність у проведенні відповідних експертиз, у тому числі вибухо-технічної експертизи.

Метою арешту з запобіганням можливості приховування, передачі чи знищення вилученого майна, збереження речових доказів.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Таким чином, необхідним та достатнім для запобігання вказаним ризикам є визначення виду обмеження у вигляді заборони розпоряджатися та користуватися майном.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, вислухавши думку прокурора, дійшов такого висновку.

За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження № 0001238 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Постановою старшого слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 04 квітня 2025 року, металеві уламки з явними ознаками вибухового навантаження, мобільний телефон марки «Сяомі», чорного кольору, імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , в якому перебуває картка оператора мобільного зв`язку № НОМЕР_3 , металеві деформовані пасатижі, предмет ззовні схожий на саперний дріт (СПП-2) та змив речовини бурого кольору вилучено, та визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001238 від 03.04.2025 року, та передано в кімнату збереження речових доказів Дніпровського УП ГУНП у м. Києві

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що вищевказані предмети є тимчасово вилученим майном, а тому на зазначене майно може бути накладений арешт, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення злочину.

Взявши до уваги вищевикладене, кваліфікацію кримінального правопорушення за фактами вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 167, 168, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0001238 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2025 року, за ознаками кримінального провадження, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні № 0001238 від 03.04.2025 року, вилучене під час проведення обшуку у приміщенні гаражного боксу без номеру, який перебуває у користуванні сім`ї ОСОБА_4 , що за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема на металеві уламки з явними ознаками вибухового навантаження, мобільний телефон марки «Сяомі», чорного кольору, імеі1: НОМЕР_1 , імеі2: НОМЕР_2 , в якому перебуває картка оператора мобільного зв`язку № НОМЕР_3 , металеві деформовані пасатижі, предмет ззовні схожий на саперний дріт (СПП-2) та змив речовини бурого кольору - шляхом заборони відчуження та користування вказаним майном.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: