Справа № 752/2836/25
Провадження №: 1-кп/752/1596/25
У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

23.04.2025 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

провівши в приміщенні суду підготовче судове засідання кримінального провадження №0000966 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 289, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 189 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 , який був підключений за допомогою ВКЗ з ДУ «Чортківська установа виконання покарань (№26)»,

захисника ОСОБА_6 , який був підключений за допомогою ВКЗ,

перекладача ОСОБА_7 ,

встановив:

в підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду, вказавши, що дане провадження підсудне даному суду, підстав для закриття немає, акт відповідає вимогам закону. Крім того, заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 289, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 189 КК України, посилаючись на те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого злочину у сфері експлуатації транспорту, перебував у міжнародному розшуку в даному кримінальному провадженні і продовжував злочинну діяльність пов`язану з протиправним одержанням матеріальних благ за рахунок пособництва у вчиненні незаконних заволодінь транспортними засобами, шляхом приховування кримінального правопорушення та заздалегідь обіцяному збуті викрадених транспортних засобів та подальшому вимаганні грошових коштів у власників транспортних засобів, якими незаконно заволоділи на території України, країн ЄС та рф, за їх повернення, використовуючи Telegram канал "Wasp Killer Store". Прокурор зазначає, що усвідомлюючи тяжкість вчинених злочинів та відповідальність, передбачену ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 289, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 189 КК України, може знову переховуватись від суду, оскільки є громадянином рф та може вжити заходів щодо реалізації або знищення майна, у тому числі яке можливо набуте злочинним шляхом. Вказує, що ОСОБА_3 може незаконно впливати на свідків, потерпілих шляхом тиску, залякування та підкупу, також може попереджати інших осіб причетних до вчинення злочинів з метою уникнення ними кримінальної відповідальності, а отже існують ризики передбачені ст. 177 КПК України. Крім того, у судовому засіданні прокурор зазначив, що інші більш м`які запобіжні заходи застосовані бути не можуть, оскільки характер вчинення злочинів, їх суспільна небезпечність, а також дані про особу обвинуваченого, у якого відсутні стійкі соціальні зв`язки, офіційний дохід, вказують на доцільність продовження найсуворішого виду запобіжного заходу.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 - ОСОБА_6 просив повернути обвинувальний акт, оскільки в останньому відсутнє викладене обвинувачення, що є порушенням вимог ст. 291 КПК України. Крім того, захисник заперечував щодо продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки ризики прокурором не доведені, вважав за можливе обрати інший запобіжний захід не пов"язаний із триманням під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_3 на питання суду відповіді не надає. Жодних клопотань не заявляє.

Вивчивши обвинувальний акт, суд дійшов наступних висновків.

Вказане кримінальне провадження надійшло із обвинувальним актом із Офісу Генерального прокурора.

Кримінальне провадження підсудне Голосіївському районному суду м. Києва.

Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України. Наведені захисником обставини, на переконання суду, є надуманими, обвинувальний акт містить, передбачені ст. 291 КПК України, дані, обвинувачення викладене в обсязі, встанволеному під час досудового розслідування, підстав для його повернення суд не вбачає.

З`ясувавши думку учасників кримінального провадження, встановивши відсутність підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 2-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд вважає за можливе призначити судовий розгляд.

Крім того, з`ясувавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання прокурора, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити, виходячи із наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки.

Відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, зокрема ті, що перелічені цією статтею. Так, суд враховує, зокрема, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків.

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою суд повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

На переконання суду, прокурором було доведено, що ризики, які були встановлені раніше, а саме: переховування обвинуваченого від суду, реалізація або знищення майна, у тому числі, яке ймовірно набуте злочинним шляхом, продовження вчиняти інші злочини, незаконний вплив на свідків, потерпілих та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, продовжують існувати, оскільки ОСОБА_8 обвинувачуються у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого злочину у сфері експлуатації транспорту, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 12 років з конфіскацією майна, перебуваючи у розшуку, продовжував злочинну поведінку, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути йому призначено судом у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому злочинах, обвинувачений може вживати заходи, спрямовані на переховування від суду, із врахуванням, в тому числі і військового стану в Україні та наявності ряду тимчасово окупованих територій, які не підконтрольні органам державної влади, а також того факту, що ОСОБА_9 має громадянство іншої держави та був екстрадований на території України з іншої держави з метою притягнення до кримінальної відповідальнсоті.

Крім того, на даний час, ще не почався судовий розгляд, не допитані потерпілі та свідки, а тому ОСОБА_8 , перебуваючи на більш м`якому запобіжному заході, може вчиняти дії направленні на затягування судового розгляду справи, з метою уникнення відповідальності за інкримінований злочин.

При визначенні питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд також бере до уваги, що у ОСОБА_8 відсутні будь-які стійкі соціальні зв`язки в Україні, відсутнє постійне місце проживання на території України та останній не мав офіційних доходів в Україні.

Інші менш суворі запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, на даному етапі не зможуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до суду та забезпечать його належну поведінку, у зв"язку з чим клопотання захисника задоволенню не підлягає.

Раніше обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою є обґрунтованим та співмірним пред`явленому ОСОБА_8 обвинуваченню, а тому продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою є доцільним та необхідним.

На підставі ч. 5 ст. 182 КПК України суд вважає за можливе визначити заставу, що перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму працездатних осіб, а саме у вигляді 5000 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на переконання суду розмір такої застави буде забезпечувати виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Керуючись ст.ст. 177,178, 183, 314, 315 КПК України, суд

постановив:

призначити судовий розгляд кримінального провадження №0000966 відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 289, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 189 КК України, у відкритому судовому засіданні Голосіївського районного суду м. Києва на 23.04.2025 року на 17 год. 25 хв.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити, у клопотанні захисника про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) діб до 20.06.2025 року включно.

Строк продовження існуючої міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою обчислювати з 23.04.2025 року.

Визначити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у вигляді 5000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 15 140 000 (п`ятнадцять мільйонів сто сорок тисяч) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами:

Отримувач коштів - ТУДСАУ в м. Києві

МФО: 820172

Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві

Рахунок отримувача UA1012089

Призначення платежу - застава.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у разі внесення застави, наступні обов`язки: повідомляти прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи; утримуватись від спілкування із свідками та потеріплими у кримінальному провадженні №0000966; прибувати до суду за першою вимогою; здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Чортківська установа виконання покарань (№26)».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ДУ «Чортківська установа виконання покарань (№26)» негайно має здійснити розпорядження про звільнення особи з-під варти та повідомити усно і письмово Голосіївський районний суд м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави протягом 60 днів.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В задоволенні клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити в ДУ «Чортківська установа виконання покарань (№26)».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 діб з дня її проголошення в частині продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою. В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1