Справа № 401/3804/24
Провадження № 1-кп/401/186/25

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року м.Світловодськ

Світловодський міськрайонний суд Кіровоградської області, в складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурор: ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні, відомості щодо якого 02.11.2024 внесено до ЄРДР за № 0000781 за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 за обвинуваченням за ч.4 ст. 185КК України,

встановив:

У провадженні Світловодського міськрайонного суду перебуває вищезазначене кримінальне провадження.

Під час судового розгляду прокурором внесено письмове клопотання про продовження дії запобіжного заходу застосованого щодо обвинуваченого ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою на 60 днів. В обґрунтування поданого клопотання прокурор посилається на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, а також на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, а саме: ухилення від кримінальної відповідальності шляхом переховування від суду, незаконний вплив на потерпілого, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення. Зазначає, що ОСОБА_5 раніше судимий Світловодським міськрайонним судом 04.12.2023 за ч.4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік. Таким чином, інкриміноване кримінальне правопорушення ОСОБА_5 скоєно в період іспитового строку. Останній зареєстрований в м.Краматорську Донецької області, у м.Світловодську зареєстрований як внутрішньо переміщена особа, але за місцем реєстрації не проживає. Вважає, що вище перелічені обставини є підставою для продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник обвинуваченого заперечив проти задоволення клопотання прокурора. Вважає клопотання необґрунтованим, а зазначені прокурором ризики не підтверджені жодними доказами. Зазначив, що обвинувачений не ухилявся від органів досудового розслідування та не має наміру ухилятися від суду, у зв`язку з чим, просив змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на інший менш суворий.

Обвинувачений заперечив проти задоволення клопотання прокурора, підтримав думку захисника. Зауважив, що інкриміноване кримінальне правопорушення не вчиняв, із потерпілим перебуває у добросусідських стосунках, являвся на всі виклики до слідчого, наміру переховуватися від суду не має.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

При вирішенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, ряд інших обставин та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України визначено: тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років. Інкриміноване кримінальне правопорушення вчинено в період іспитового строку, визначеного вироком Світловодським міськрайонним судом 04.12.2023.

Вказане свідчить про асоціальність поведінки обвинуваченого, негативно характеризує його особу в аспекті ст. 178 КПК України, підвищує його суспільну небезпеку в очах суспільства.

Відтак, беручи до уваги наведене вище сукупно, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 , є підстави вважати про наявність ризиків ухилення обвинуваченого від суду, вчинення нового кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Тобто, процесуальні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були заявлені під час попереднього застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, не перестали існувати, й виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на обставини вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, його тяжкість, особу обвинуваченого, суд вважає, що визначений слідчим суддею розмір застави при застосуванні запобіжного заходу щодо нього, у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 90840 грн., відповідає меті застави, як альтернативі запобіжного заходу тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 331 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто з 20 лютого 2025 року по 20 квітня 2025 року включно.

Визначити заставу у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 90840 гривень 00 коп.

У разі внесення застави,покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати до прокурора у кримінальному провадженні та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5днів з дня її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя Світловодського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

"20" лютого 2025 р.