справа № 362/5496/23
провадження № 1-кп/362/236/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2025 року

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянув у закритому судовому засіданні в місті Василькові клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу щодо обвинуваченого у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР 11 червня 2023 року за № 0000454, щодо

ОСОБА_3 за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 122, частиною 1 статті 153 КК України.

У судове засідання прибули:

прокурор ОСОБА_4 ;

представник потерпілої ОСОБА_5 ;

обвинувачений ОСОБА_3 ;

захисник ОСОБА_6 .

Суд установив:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, обґрунтоване наявністю передбачених пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України ризиків і їх незмінністю.

Представник потерпілої підтримала клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_6 , позицію якого підтримав обвинувачений, при розгляді клопотання поклались на розсуд суду.

За приписами статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з частиною 1 статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.

При цьому відповідно до статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, в кожному випадку, як підкреслює ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Суд установив, що під час досудового розслідування слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ухвалою від 14 червня 2023 року застосував до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який продовжено ухвалою слідчого судді цього ж суду від 10 серпня 2023 року до 12 вересня 2023 року включно.

У зазначених ухвалах слідчі судді констатували обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у скоєнні інкримінованих кримінальних правопорушень і доведеність прокурором наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України.

Ухвалою від 07 вересня 2023 року Васильківський міськрайонний суд Київської області продовжив застосований до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор».

Ухвалою від 26 жовтня 2023 року Васильківський міськрайонний суд Київської області змінив обраний щодо обвинуваченого запобіжний захід та визначив його у вигляді домашнього арешту, який у подальшому частково змінено на нічний домашній арешт, який діє дотепер.

Підставою для постановлення вказаних ухвал стала наявність ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, та їх незмінність.

Проаналізувавши аргументи клопотання прокурора, вислухавши позицію інших учасників судового провадження, суд дійшов висновку про незмінність зазначених ризиків та інших обставин, які стали підставою для обрання щодо обвинуваченого запобіжного заходу.

Разом із цим, зважаючи на бездоганну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд вважає за доцільне змінити йому запобіжний захід на інший, а саме заставу.

Отже, клопотання прокурора належить задовольнити частково.

За приписами частини 1 статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Частиною 4 вказаної статті визначено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

За змістом пункту 1 частини 5 зазначеної статті розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, визначається у таких межах: від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд вважає за доцільне визначити обвинуваченому заставу у розмірі 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 6 статті 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Керуючись статтями 7, 177-178, 182-183, 193-194, 196, 376 КПК України, суд

постановив:

1. Задовольнити клопотання прокурора частково.

2. Змінити застосований до ОСОБА_3 запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби на запобіжний захід у виді застави в розмірі п`ятнадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 45 420 (сорок п`ять тисяч чотириста двадцять) гривень 00 копійок.

3. Зобов`язати ОСОБА_3 до 09 квітня 2025 року включно внести заставу у визначеному судом розмірі на розрахунковий рахунок для внесення застави (ТУ ДСА України в Київській області, код отримувача/, банк отримувача: ДКС України, м. Київ, рахунок отримувача UA0018661, справа № 362/5496/23) і надати до суду документ про внесення застави.

4. Покласти на ОСОБА_3 обов`язки:

- з`являтися на виклики суду у встановлений час;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілою у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

5. Роз`яснити, що разі невнесення застави до обвинуваченого запобіжного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід

6. Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини 7 статті 194 цього Кодексу.

7. Копію ухвали направити (вручити) учасникам судового провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню та не може бути оскаржена.

Суддя ОСОБА_1