Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 692/808/23
номер провадження 1-кп/695/180/24
Номер рядка у звіті 55
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2024 рокум. Золотоноша

Головуючий суддя Золотоніського

міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

законного представника потерпілої ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Золотоноша клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходуу вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 ,-

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою терміном на 60 діб, без визначення розміру застави посилаючись на те, що на даний час не зменшилися та продовжують існувати ризики, які були встановлені раніше: переховування від суду; незаконний вплив на потерпілу та свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, в якому останній обвинувачується. Інший більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну поведінку обвинуваченого та не буде достатнім для запобігання вказаним ризикам.

Законний представник малолітньої потерпілої ОСОБА_7 - ОСОБА_4 підтримав у судовому засіданні заявлене прокурором клопотання.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 заперечував проти клопотання прокурора та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби з застосуванням електронних засобів контролю. Також захисник просив визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави. Адвокат вказав, що в разі обрання його підзахисному домашнього арешту він буде перебувати в місті Черкаси, що унеможливить контакт із вказаними свідками та зазначив, що потерпіла вибула з місця свого проживання, що також унеможливить вплив на неї.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію захисника та просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суддя встановив наступні обставини.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини (надалі ЄСПЛ), обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. При цьому суд враховує, що судове рішення щодо обрання та продовження запобіжного заходу повинно забезпечити не тільки права підозрюваного чи обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Враховуючи правову позицію, викладену в п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

При вирішенні клопотання про продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 головуючий розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів та враховує той факт, що ОСОБА_5 обвинувачується в скоєнні кримінальних правопорушень проти статевої свободи відносно своєї малолітньої падчерки, з якою він проживав однією сім`єю, оскільки перебував в шлюбних відносинах з матір`ю потерпілої. Дана обставина може свідчити про наявність ризиків щодо тиску на потерпілу, свідків та продовження злочинної діяльності. Обвинувачений являється внутрішньо-переміщеною особою, що може свідчити про існування ризиків переховування від суду, враховуючи тяжкість правопорушення та покарання.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Головуючий суддя вважає, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даний час не зменшилися та продовжують існувати, а саме: перебуваючи на волі обвинувачений може переховуватись від суду, чинити тиск на свідків та потерпілу, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та продовжити злочинну діяльність. Розгляд справи не може бути завершений в межах строку дії запобіжного заходу, який закінчується 02.01.2025 р., оскільки судовий розгляд справи триває по справі не повністю досліджені докази, не допитані свідки, обвинувачений.

Стороною захисту не обгрунтовано належним чином можливість обрати обвинуваченому інший (альтернативний) більш м`який запобіжний захід та не спростовано ризики, на які посилається прокурор у своєму клопотанні.

Головуючий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, з урахуванням вищевикладеного та зважаючи на суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, вважає, що належну поведінку обвинуваченого можливо забезпечити шляхом продовження обраного раніше запобіжного заходу тримання під вартою, продовживши його на строк до 60 днів. При цьому головуючий суддя, відповідно до положень ч.4 ст.183 КПК України не визначає розмір застави, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочинів щодо малолітньої особи з погрозами застосування фізичного, психологічного насильства та з застосуванням фізичного насильства відносно малолітньої потерпілої.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 183, 194, 331, 376, 383 КПК України, головуючий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити попередній тримання під вартою та продовжити його строком до 60 днів, а саме - до 27.02.2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів.

Головуючий-суддя ОСОБА_1