Справа № 496/1884/25
Провадження № 1-кс/496/569/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року Біляївський районний суд Одеської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка клопотання дізнавача сектору дізнання ВП №2 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Біляївської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000042 від 29.03.2025 року, за ч. 4 ст. 358 КК України,-

У С Т А Н О В И В:

Дізнавач звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, яке мотивує тим, що 28.03.2025 р. до чергової частини ВП № 2 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області надійшов рапорт від працівника СРПП ВП №2 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області про те, що 28.03.2025 року приблизно о 22 год. 00 хв., під час несення служби на блокпості №23 адресою: Одеська обл., Одеський р-н., с. Набережне, вул. Іванова, біля буд. №50, було зупинено автомобіль марки ВАЗ 2102 д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на вимогу надав своє посвідчення водія з ознаками підробки. Дізнавачем сектору дізнання ВП №2 ОРУП №2 ГУНП, 29.03.2025 р. за адресою: Одеська область, Одеський район, село Набережне, вулиця Іванова, навпроти будинку №50, проведено огляд місця події, в ході якого виявлено та вилучено: посвідчення водія серії НОМЕР_2 , на ім?я ОСОБА_5 з ознаками підробки, а саме: невідповідність інформації у поліцейській базі даних ІНПН, з інформацією у посвідченні, а саме: згідно бази даних, посвідчення з даною серією будь-якій особі не видавалось. З метою збереження речового доказу, просить накласти арешт.

Дізнавач та прокурор, в судове засідання не прибули, прохальна частина клопотання містить заяву про розгляд справи за їх відсутності.

ОСОБА_5 викликався у судове засідання засобами мобільного зв`язку, шляхом направлення смс-повідомлення, однак до суду не прибув, про причини неявки суд не повідомив.

У відповідності ч. 1 ст. 172 ЦПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи стислі строки розгляду клопотання, з урахуванням клопотання дізнавача, та відсутності клопотання власника майна про відкладання слухання справи, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за казаної явки.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється, згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, в ч.1 ст. 98 КПК України вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Дослідивши додані до клопотання документи, суд вважає, щовилучені під час огляду місця події документи, відповідають вимогам ст. 98 КПКК України, виходячи з чого клопотання підлягає задоволенню.

Крім того, враховуючи ту обставину, що вилучене має бути досліджено експертом, для запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі, відчуження, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати заборону відчуження, користування та розпорядження.

Зазначений захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які, в свою чергу, чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України. Поряд з цим, власник або інший володілець майна, відповідно до вимог ст. 174 КПК України, має право звернутися із клопотанням про скасування накладеного арешту.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт із забороною користування, розпорядження та відчуження на посвідчення водія серії НОМЕР_2 на ім?я ОСОБА_5 , яке вилучено 29.03.2025 р., в ході огляду місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.

Ухвалу допустити до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1