Зіньківський районний суд Полтавської області
_________________________________________________________________________________
Справа № 530/441/25
Номер провадження 1-кс/530/124/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.03.2025 р. Зіньківський районний суд Полтавської області в складі: головуючого - слідчого судді ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Зінькова справу за скаргою адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб сектору поліцейської діяльності №1 ( смт. Котельва) ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області щодо не внесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування,-

В С Т А Н О В И В :

04.03.2025 року скаржник звернулася до слідчого судді Зіньківського районного суду Полтавської області зі скаргою на бездіяльність посадових осіб сектору поліцейської діяльності №1 ( смт. Котельва) ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області щодо не внесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування.

Відповідно протоколу автоматизованого розподілу справи, дана справа передана на розгляд судді ОСОБА_1 ..

Зі скарги вбачається, що скаржник просить зобов`язати уповноважених осіб Сектору поліцейської діяльності №1 (смт. Котельва) відділу поліції № 4 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою представниці малолітнього ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , від 29 січня 2025 року, про вчинення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у червні 2024 року відносно малолітнього ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України та зобов`язати надати заявниці - адвокатці ОСОБА_3 витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В судове засідання скаржник адвокат ОСОБА_3 не з`явилася.

Представник ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області та прокурор були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, явку представника в судове засідання не забезпечили, про причини неявки суду не повідомили, тим самим не скористалися своїм процесуальним правом та не виконали своїх процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя, зачитавши скаргу та дослідивши наявні матеріали справи, приходить до висновку:

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

В судовому засіданні було встановлено, що адвокат ОСОБА_3 29.01.2025 року звернулася до сектору поліцейської діяльності №1 ( смт. Котельва) ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області з заявою про вчинення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , у червні 2024 року відносно ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 127 КК України.

В обгрунтування скарги зазначила, що у провадженні Котелевського районного суду Полтавської області з 27.11.2024 р. перебувають матеріали кримінального провадження № 0001396 від 30.08.2024 (справа 535/1088/24) за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 153, ч.2 ст. 304 КК України по обвинуваченню ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Крім того, під час досудового розслідування, встановлені непоодинокі факти довготривалого (протягом трьох годин), пов`язаного з примусом вчинення конкретних дії, катуванням над потерпілим шляхом примушування їсти сиру рибу, змушування лизати палицю, одягання водоростей на голову, залякування шляхом нанесення ударів по різним частинам тіла потерпілого ОСОБА_9 та утримування його тривалий час під водою, коли потерпілий не міг плавати - тобто фактичним вчиненням активних дій, спрямованих на його потоплення.

Згідно висновку експерта Полтавського науково дослідного експертно-криміналістичного центру № СЕ-19/117/-24/16724-ПС від 16.10.2024 у ОСОБА_10 виявлено порушення, що є ознаками психотравмування внаслідок переживання ситуації, яка досліджувалась експертом. ОСОБА_10 переживає високу імовірність прояву відтермінованих наслідків досліджуваної ситуації, оскільки дитячі та підліткові травми здійснюють сильний деструктивний вплив на психіку та розвиток ще не сформованої особистості у зв`язку із неможливістю відповідно зреагувати на травмуючу подію, а саме травмування сексуального характеру призводить до сексуальних і емоційних проблем, травма фізичного насильства призводить до виникнення розладів особистості, травми приниження призводять до виникнення комплексів неповноцінності. За перелічені вище дії, вчинені ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , на її переконання, передбачена кримінальна відповідальність за ознаками кримінального правопорушення ч. 2 ст. 127 КК України.

В порушення вимог КПК України, уповноваженою особою відділення поліції №4 Полтавського районного управління ГУНП в Полтавській області не було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката ОСОБА_3 по вищезазначеному факту. Скаржник вважає, що дії уповноваженої особи ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань суперечать нормам чинного законодавства, а тому і звернулася до слідчого судді зі скаргою.

Відповідно до ст. 214 КПК України вказано, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:

1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;

3)інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;

4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;

5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;

7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

Слідчий невідкладно у письмовій формі повідомляє керівника органу прокуратури про початок досудового розслідування, підставу початку досудового розслідування та інші відомості, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до чинного законодавства, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Слід зазначити, що судами першої та апеляційної інстанції враховуються загальні правові позиції ЄСПЛ щодо офіційного тлумачення ст.3 Конвенції у матеріальному та процесуальному аспектах у кримінальному судочинстві, які обумовлені законодавчим положенням щодо застосування Конвенції та практики ЄСПЛ при розгляді справ у якості джерела права.

У випадках, коли особа висуває небезпідставну скаргу про те, що вона була піддана неналежному поводженню зі сторони суб"єктів владних повноважень в порушення ст.3 Конвенції, це положення, якщо його тлумачити як загальний обов"язок держави відповідно до ст.1 Конвенції вимагає, щоб було проведено ефективне офіційне розслідування, метою якого є виявлення і покарання відповідальних осіб.

При цьому, розслідування за такими скаргами та твердженнями про неналежне поводження має бути ретельним і ефективним. Це означає, що органи влади мають завжди намагатись встановити події та не покладатися на поспішні або безпідставні висновки для закінчення розслідування чи для обґрунтування своїх рішень.

Крім того, відповідно до п.3.1 Положення про порядок ведення ЄРДР затвердженого наказом Генерального прокурора України від 17.08.2012 року № 69 внесення відомостей до реєстру здійснюється з дотриманням таких строків (про): 1) заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений ч.1 ст. 214 КПК України.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі № 1640/0/4-12 від 09 листопада 2012 р. "Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування" роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Отже, якщо відомості до ЄРДР в порушення ст. 214 КПК внесені не були, то в заявника є право на оскарження такої бездіяльності до суду в порядку ст. 303 КПК. У разі ж оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає в у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (відповідно до ч. 1 п. 1ст. 303 КПК) суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався прокурор чи слідчий процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ підготував та оприлюднив узагальнення «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17. Виходячи із узагальнень ВССУ, якщо особа звертається з певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то це звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах (тобто в порядку Закону України "Про звернення громадян"). Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, - за правилами Закону України "Про звернення громадян", оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК чітко забороняється відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто інформація про правопорушення має без будь-яких застережень вноситися до ЄРДР (незалежно від того, чи така заява стосується особи відносно якої вона написана, чи в поданій заяві наводяться виключно власні міркування та припущення щодо вчинення, на думку заявника злочину).

Диспозитивно розпорядившись своїми процесуальними правами суб`єкт оскарження пояснень, щодо підстав невнесення відомостей по заяві адвоката ОСОБА_3 слідчому судді не надав.

У п.1 ч.1 ст. 303 КПК визначено порядок оскарження бездіяльності, яка може полягати у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Відповідно до п. 1.4 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 17 серпня 2012 року № 69, цей строк обчислюється наступним чином: заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення вважаються поданими з моменту попередження особи про кримінальну відповідальність (за винятком випадків, коли таке попередження неможливо зробити з об`єктивних причин: надходження заяви, повідомлення поштою, іншим засобом зв`язку, непритомний стан заявника, відрядження тощо); у випадку надходження заяви, повідомлення поштою, іншим засобом зв`язку, строк обчислюється з моменту надходження заяви слідчому, прокурору.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що працівники ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, отримавши повідомлення про кримінальне правопорушення, були процесуально зобов`язані виконати вимоги КПК України та внести безпосередньо відомості по даному факту до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому розслідуванні може бути оскаржена до слідчого судді.

Частиною 2 статті 307 КПК України визначено процесуальні повноваження та способи реагування слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність під час досудового розслідування, одним із яких є зобов`язання вчинити певну дію, зокрема внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язати вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відтак, слідчий суддя не вбачає поважності у бездіяльності суб`єкта оскарження.

Тому вимоги скарги щодо зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР підлягають до задоволення.

Що стосується вимог скаржника щодо внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення саме за ч.2 ст.127 КК України, та зобов`язати уповноважених осіб надати витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, то дані вимоги задоволенню не підлягають, оскільки не відносяться до компетенції слідчого судді.

За змістом ч. 1, п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, правом визначення правової кваліфікації кримінального правопорушення, вказаного у повідомленні про кримінальне правопорушення наділений реєстратор Реєстру, а не особисто заявник.

Таким чином визначення попередньої кваліфікації слідчим чи прокурором при внесенні відомостей до ЄРДР відноситься виключно до компетенції слідчого та прокурора, які є самостійними учасниками кримінального провадження і при внесенні відомостей до ЄРДР діють на підставі Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У відповідності до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України, під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

У відповідності до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 55, 60, 214, 303, 306, 307, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб сектору поліцейської діяльності №1 ( смт. Котельва) ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області щодо не внесення відомостей до Єдиного реєстру досудового розслідування задоволити частково.

Зобов`язати уповноважених посадових осіб сектору поліцейської діяльності №1 ( смт. Котельва) ВП №4 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви адвоката ОСОБА_3 від 29 січня 2025 року по вказаному факту.

В задоволенні інших вимог скарги - відмовити.

Направити копію ухвали, адвокату ОСОБА_3 до відому, відділу поліції № 4 Полтавського районного управління ГУНП в Полтавській області, Котелевському відділенню Диканської окружної прокуратури для організації і контролю досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора не може бути оскаржена, окрім ухвали про відмову у задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження.

Написано власноручно.

Слідчий суддя Зіньківського районного суду

Полтавської області ОСОБА_1