№ 1-кс/755/3106/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" вересня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Сподахи, Немирівського р-ну, Вінницької обл., українцю, громадянину України, не працюючому, з професійно-технічною освітою, розлученому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003151 від 09.09.2024 року за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 262 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 .

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003151 від 09.09.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 262 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.09.2024 року, приблизно об 11 годині 50 хвилин, співробітники Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, молодший лейтенант поліції ОСОБА_8 (службове посвідчення НОМЕР_1 , номер жетону НОМЕР_2 ) та сержант поліції ОСОБА_9 (службове посвідчення НОМЕР_3 , номер жетону НОМЕР_4 ), перебуваючи у форменому одязі з розпізнавальними знаками поліції, маючи при собі табельну вогнепальну зброю та будучи відповідальними за неї, під час несення добового наряду у складі патруля роти АДРЕСА_2 , знаходячись у салоні службового автомобіля патрульної поліції «Skoda Rapid», р.н. НОМЕР_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 та здійснюючи охорону громадського порядку, помітили раніше невідому особу чоловічої статі, який порушував правила дорожнього руху України та громадський порядок на дорозі.

У подальшому, вказаними співробітниками поліції прийнято рішення припинити протиправну поведінку вказаної особи.

У ході виконання своїх службових обов`язків та забезпечення безпеки дорожнього руху, вказаним співробітниками поліції вжито заходів на припинення протиправної поведінки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та в подальшому, прийнято рішення на перевірку особи останнього з метою складання адміністративних матеріалів.

Після чого, співробітник Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України молодший лейтенант поліції ОСОБА_8 , виконуючи свій службовий обов`язок, діючи відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЗУ «Про Національну поліцію», перебуваючи у форменому одязі, з розпізнавальними знаками працівника поліції, маючи при собі табельну вогнепальну зброю, а саме пістолет «Форт 17» № НОМЕР_6 , який був розміщений в кобурі на спеціальному тактичному ремені та пристебнутий пістолетним ремінцем, споряджений набоями у кількості 14 шт., будучи відповідальною службовою особою за збереження виданої табельної вогнепальної зброї, здійснював перевірку особи ОСОБА_5 на службовому планшеті, у ході якої, ОСОБА_5 , скориставшись тим, що співробітник поліції зосереджений на перевірці, діючи з раптово виниклим умислом на викрадення вогнепальної зброї, яка знаходиться у поліцейського, підійшов до останнього, схопився за рукоятку вказаного пістолета, витягнув його з кобури, чим відкрито намагався заволодіти табельним пістолетом «Форт 17» № НОМЕР_6 , однак, не зміг довести свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки пістолет «Форт 17» № НОМЕР_6 був додатково пристебнутий пістолетним ремінцем до тактичного ременю та в подальшому, співробітниками поліції було застосовано фізичну силу та прийоми рукопашного бою, відповідно до ст. 44 Закону України «Про національну поліцію», відносно ОСОБА_5 та останнього було затримано.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 262 КК України, а саме у закінченому замаху на викрадення вогнепальної зброї.

09 вересня 2024 року ОСОБА_5 затримано, у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 262 КПК України.

10 вересня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 262 КК України.

11 вересня 2024 року відповідно до ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 20.09.2024 року включно.

16 вересня 2024 року відповідно до ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва щодо підозрюваного ОСОБА_5 продовжено строк тримання під вартою, строком до 03.10.2024 року включно.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному проваджені доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 09.09.2024 року, що складений за заявою ОСОБА_8 ; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 09.09.2024 року з додатками; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 09.09.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , від 10.09.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 10.09.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 10.09.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 10.09.2024 року; протоколом огляду речей від 09.09.2024 року; протоколом перегляду відеозапису від 10.09.2024 року; протоколом перегляду відеозапису від 24.09.2024 року; протоколом огляду місця події від 09.09.2024 року; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 завершується 03.10.2024 року, разом з тим, завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, у зв`язку з необхідністю проведення великого обсягу слідчих (розшукових) дій та оперативних заходів, а саме: отримати відповідь на запит № від 12.09.2024 року разом із запитуваними копіями документів від комунального некомерційного підприємства « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». Здійснити аналіз отриманої інформації, за результатами якого встановити наявність чи відсутність підстав для звернення до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на запобіжний захід у виді поміщення до закладу з надання психіатричної допомоги в умовах, що виключають небезпечну поведінку підозрюваного; отримати висновок експертів за результатами судової амбулаторної комплексної психолого-психіатричної експертизи, постанову щодо якої направлено до ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» із супровідним № від 13.09.2024 року. При цьому, згідно листа заступника генерального директора з судової експертизи ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» № 14.1/04/2499 від 20.09.2024 року проведення огляду експертом підозрюваного ОСОБА_5 призначено на 08.10.2024 року на 12 годину 30 хвилин за адресою АДРЕСА_4 ; отримати висновок судової молекулярно-генетичної експертизи, постанову щодо якої направлено до Київського НДЕКЦ МВС України із супровідним № від 13.09.2024 року; отримати відомості, що характеризують особу підозрюваного, у тому числі, допитати в якості свідків родичів ОСОБА_5 , зокрема, його матір ОСОБА_14 ; відповідно до ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду міста Києва від 18.09.2024 року здійснити виїмку у комунальному некомерційному підприємстві «Клінічна лікарня «ПСИХІАТРІЯ», що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Кирилівська, 103, оригіналів всієї медичної документації (карти амбулаторного хворого, медичних карток стаціонарного хворого та іншої медичної документації на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ); додатково допитати в якості підозрюваного ОСОБА_5 з приводу обставин вчинення даного кримінального правопорушення; встановити та допитати свідків, які володіють інформацією, що має значення для даного кримінального провадження; за результатами виконання вказаних дій вирішити питання щодо правової кваліфікації; при необхідності виконати інші слідчі дії; виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину проти громадськості, а саме кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 262 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років, а також, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто в межах вказаного кримінального провадження існують ризики, а саме:підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з мірою покарання, що передбачено санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; може знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема, документацію про його лікування у психіатричних закладах;може незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, оскільки підозрюваний шляхом підмовляння, підкупу, погроз може схиляти їх до дачі неправдивих показань. Вагомою частиною доказової бази у вказаному кримінальному провадженні являються показання потерпілого та свідків, місце мешкання та роботи яких останньому відомі, що суттєво збільшує вищевказаний ризик; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме, не з`являтися на проведення слідчих та процесуальних дій, не з`являтися в судові засідання;може продовжити вчинення аналогічних злочинів, а також злочинів проти приватної власності, адже не має офіційно джерела доходу та свої матеріальні потреби намагається задовольнити злочинним шляхом. На той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення аналогічного характеру, вказує низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного, а також, можливі психічні захворювання.

Наявні ризики протягом строку досудового розслідування не зменшились, у зв`язку з чим, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою.

Вище перелічені ризики повністю підтверджуються матеріалами кримінального провадження і саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , на даний час, забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків і надасть можливість досягти органу досудового розслідування завдань, передбачених ст. 2 КПК України, а саме: захист особи від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування з тим, щоб кожний хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

Більш м`які запобіжні заходи призведуть до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу переховуватись від органу досудового розслідування і суду, впливати на свідків, інших осіб та на розслідування кримінального провадження. Характер вчинених злочинних дій свідчить про зневажливе ставлення до норм моралі, норм закону.

Неможливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді особистого зобов`язання пов`язана з тим, що ОСОБА_5 , не будучи позбавленим можливості вільного пересування та вибору місця проживання, може вчиняти злочини або спробувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду і поза межами м. Києва. Згідно п. 2 ст. 179 КПК України, однією з ознак виконання особистого зобов`язання є те, що підозрюваний зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Неможливість застосування запобіжного заходу до ОСОБА_5 у вигляді особистої поруки пов`язана з тим, що до органу досудового розслідування та суду не було звернення із письмовим зобов`язанням про те, що особа поручається за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст. 194 КПК України, і зобов`язується за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування чи до суду за першою вимогою.

Неможливість застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту пов`язана з тим, що перебуваючи на свободі, може впливати на свідків, які ще не допитані у суді. Крім того, не має стабільних соціальних зв`язків, а тому, в органу досудового розслідування на даний час відсутні об`єктивні переконання у тому, що підозрюваний буде належним чином виконувати обов`язки покладені на нього рішенням суду про застосування саме цього запобіжного заходу.

Виходячи з вищевикладеного, орган досудового розслідування на даний час не вбачає обставин, які б вказували на зменшення вище перелічених ризиків і давали б підстави для зміни запобіжного заходу, застосованого щодо підозрюваного, зокрема, наявні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, прохав його задовольнити з підстав, викладених у ньому, зазначаючи, що на даний час існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а тому, більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 , а в разі встановлення інших обставин у подальшому, можуть звернутися з іншим клопотанням.

Захисник ОСОБА_4 заперечив проти задоволення клопотання, зазначивши, що відсутні підстави для продовження його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосовано до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину. З урахуванням ст. 68 КК України, підозрюваному ОСОБА_5 може бути призначено покарання у виді позбавлення волі строком до 4 років 6 місяців, адже за замах на вчинення злочину передбачено покарання у розмірі 2/3 від максимального строку покарання, передбаченого санкцією статті, а тому, прокурор не повинен був взагалі звертатись з клопотанням про продовження його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 прохав продовжити йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людину як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому, при вирішенні питання про продовження підозрюваному ОСОБА_5 строку тримання під вартою, слідчий суддя виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Крім того, відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

09 вересня 2024 року ОСОБА_5 було затримано у порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 262 КПК України.

10 вересня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 262 КК України.

11 вересня 2024 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20.09.2024 року включно.

16 вересня 2024 року ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_5 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 03.10.2024 року включно.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.

Зокрема, наявні ризики дають підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний може вчинити інші кримінальні правопорушення, офіційно не працює, може впливати на свідків, уникати від досудового розслідування і суду.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Щодо визначення розміру застави, то її розмір, визначений ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 11.09.2024 року, при застосуванні відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, необхідно залишити без змін.

За таких обставин, на підставі викладеного, слідчий суддя вважає за доцільне клопотання задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком не більше двох місяців, у межах строку досудового розслідування, тобто, до 07 листопада 2024 року.

Заставу, визначену ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 11.09.2024 року, у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становила - 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень - залишити без змін.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі порушення ним обов`язків, покладених на нього в цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Ухвала слідчого судді про продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: