УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва скаргу ОСОБА_5 на постанову детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 від 02.07.2024 року про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000034 від 11.08.2023 року, та про зобов`язання уповноваженого детектива Бюро економічної безпеки України провести допит Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 як свідка у кримінальному провадженні №0000034 від 11.08.2023 року, за участі ОСОБА_5 та його захисників,

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчої судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшла скарга ОСОБА_5 на постанову детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 від 02.07.2024 року про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000034 від 11.08.2023 року, та про зобов`язання уповноваженого детектива Бюро економічної безпеки України провести допит Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 як свідка у кримінальному провадженні №0000034 від 11.08.2023 року, за участі ОСОБА_5 та його захисників.

Скарга мотивована тим, що Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000034 від 11.08.2023.

02.09.2023 детективами Бюро економічної безпеки України за погодженням із прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190, ч.3 ст. 209 КК України.

14.09.2023 старшим детективом першого відділу детективів Підрозділу детективів із захисту економіки у сфері надання фінансових послуг Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_8 за погодження із прокурором першого відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 27 ч.3 ст. 28 ч.2 ст. 200, ч.3 ст. 27 ч.5 ст. 191, ч.3 ст. 27ч.3 ст. 209 КК України.

Вказали, що 03.07.2024 до БЕБ України було направлено клопотання ОСОБА_5 про виконання процесуальних дій, в порядку ст. 220 КПК України від 02.07.2024, а саме про допит як свідка Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7.

За результатом розгляду наведеного клопотання детективом Головного підрозділу детективів БЕБ України ОСОБА_10 було винесено постанову про відмову в задоволенні клопотання від 04.07.2024, якою було відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_5 про виконання процесуальних дій від 02.07.2024 у повному обсязі.

Посилався на те, що 01.02.2024 було проведено допит як свідка Голови правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 , якому, зокрема, було поставлено ряд питань щодо обставин звернення представником АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_11 із заявою про залучення АТ КБ «Приватбанк» до кримінального провадження №0000034 від 11.08.2023 як потерпілого, а також питань щодо обставин виявлення/невиявлення відповідної суми збитку (недостачі), що є предметом доказування у кримінальному провадженні.

Зазначили, що згідно із зазначеною фінансовою звітністю, жодних збитків, зокрема в сумі майже 6 млрд. гривень, у фінансовій звітності АТ КБ «ПриватБанк» не відображено. На сторінці 2 приміток, які є невід?ємною частиною фінансової звітності (окремий звіт про прибуток або збиток за рік, що закінчився 31 грудня 2023 року) збитки не відображені. Більше того, банком показано прибуток за рік у сумі 37 млрд. 765 млн. гривень проти 30 млрд. 198 млн. за підсумками 2022 року (7 млрд. 567 млн.). Жодних згадок про обставини, викладені в повідомленнях про підозру (нестачі в касах) або будь-що, пов?язане з подіями 2013-2014 року, у звіті немає.

Однак, в оскаржуваній постанові детективом було зазначено, що ОСОБА_12 уже допитувався в даному кримінальному провадженні неодноразово у зв?язку з чим у органу досудового розслідування відсутня необхідність для проведення додаткових допитів даної особи.

Проте, звернули увагу, що слідча дія щодо проведення допиту Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 проводилась лише одного разу - 01.02.2024 у період часу з 11:03 до 12:46, в процесі чого була зупинена та продовжена 05.02.2024 у період часу з 11:00 до 14:52.

Однак, після проведення допиту Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 з?явились нові обставини, які обумовлюють проведення додаткового допиту даної особи.

Відтак, вважають твердження детектива Головного підрозділу детективів БЕБ України ОСОБА_6 про відсутність підстав для проведення допиту Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 є безпідставними.

Вказали, що постанова про відмову в задоволенні клопотання від 04.07.2024, якою було відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_5 про виконання процесуальних дій, в порядку ст. 220 КПК України від 02.07.2024, а саме про допит як свідка Голову Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 є необґрунтованою та протиправною і підлягає скасуванню.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 скаргу підтримали в повному обсязі, вказали, що постанова не обґрунтована, підлягає скасуванню.

Детектив ОСОБА_3 заперечував проти задоволення скарги, зазначив, що свідок ОСОБА_12 був допитаний під час досудового розслідування, в тому числі за участю сторони захисту, уважає на даний час відсутні підстави для повторного допиту свідка. Вказав, що постанова обґрунтована, просив відмовити в задоволенні скарги.

Слідчий суддя, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, заслухавши думку учасників, дійшов такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні детективами Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000034.

03.07.2024 до БЕБ України було направлено клопотання ОСОБА_5 про виконання процесуальних дій, в порядку ст. 220 КПК України від 02.07.2024, а саме про допит як свідка Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7.

Детективом Головного підрозділу детективів БЕБ України ОСОБА_10 було винесено постанову про відмову в задоволенні клопотання від 04.07.2024, якою було відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_5 про виконання процесуальних дій від 02.07.2024 у повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора в порядку, передбаченому КПК України.

Зокрема, п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає, що на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 93 КПК сторона захисту, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.

Таким чином, відмова слідчого у проведенні слідчих (розшукових) дій має оформлюватись у вигляді постанови про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 223 КПК України, підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Як убачається з матеріалів скарги, обґрунтовуючи своє рішення детектив послався на те, що на даний час у кримінальному провадженні в якості свідка неодноразово було допитано в якості свідка Голову Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 , у зв`язку з чим на теперішній час у органу досудового розслідування відсутня необхідність для проведення додаткових допитів в якості свідка ОСОБА_7 .

При цьому, вимоги до процесуального рішення, прийнятого у формі постанови, передбачені ст. 110 КПК України, відповідно до якої постанова повинна складатися з:1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Аналіз наявних у слідчого судді матеріалів скарги свідчить про те, що зазначені вимоги кримінального процесуального закону були дотримані детективом при прийнятті рішення.

Згідно приписів ч. 2 ст. 307 КПК України слідчий суддя за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування може ухвалити рішення про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень.

При цьому слідчий суддя бере до уваги, що згідно зі ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ст. 40 КПК України).

Здійснюючи судовий контроль слідчий суддя пересвідчився, що підозрюваний використав своє право на заявлення клопотання, постанова обґрунтована.

Крім того, необхідно врахувати, що відповідно до ч.1 ст. 65 КПК України свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Згідно ч.9 ст. 224 КПК України слідчий, прокурор має право провести одночасний допит двох чи більше вже допитаних осіб для з`ясування причин розбіжностей у їхніх показаннях. Таким чином проведення повторного допиту свідка можливе лише у разі виявлення розбіжностей в показаннях.

Також згідно ч.14 ст. 352 КПК України на стадії судового розгляду свідок може бути допитаний повторно в тому самому або наступному судовому засіданні за його клопотанням, за клопотанням сторони кримінального провадження або за ініціативою суду, зокрема, якщо під час судового розгляду з`ясувалося, що свідок може надати показання стосовно обставин, щодо яких він не допитувався. Під час дослідження інших доказів свідкам можуть ставити запитання учасники судового провадження, експерт, а також суд.

Відповідно до ч.15 ст. 352 КПК України суд має право призначити одночасний допит двох чи більше вже допитаних учасників кримінального провадження (свідків, потерпілих, обвинувачених) для з`ясування причин розбіжності в їхніх показаннях, який проводиться з урахуванням правил, встановлених частиною дев`ятою статті 224 цього Кодексу.

Таким чином доводи скарги не ґрунтуються на процесуальному законі, підстави та процесуальна можливість повторного допиту в якості свідка Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 , якого вже було допитано в даному кримінальному провадженні за участю сторони захисту, відсутні.

Крім того необхідно вказати, що питання, які планує поставити сторона захисту свідку, стосуються також процедури можливого аудиту, та достовірності даних в разі їх отримання, що фіксується безумовно документами.

Отримати фактичні дані, для здобуття яких захисником поставлене питання про повторний допит свідка, з урахуванням характеру таких даних можливе шляхом здійснення інших передбачених КПК України процесуальних дій, а не виключно шляхом повторного допиту.

Крім того, необхідно врахувати, що доказуванню підлягають обставини, визначені ч.1 ст. 91 КПК України.

Враховуючи наведене, слідчий суддя уважає, що постанова детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 від 02.07.2024 року про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000034 від 11.08.2023 року є обґрунтованою та відповідає вимогам ст.ст. 110, 220 КПК України, тобто є законною, а тому слідчим суддею не убачається підстав для її скасування, доводи сторони захисту не знайшли свого підтвердження під час розгляду скарги.

Керуючись статтями 303, 304, 309, 395 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_5 на постанову детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 від 02.07.2024 року про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000034 від 11.08.2023 року, та про зобов`язання уповноваженого детектива Бюро економічної безпеки України провести допит Голови Правління АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_7 як свідка у кримінальному провадженні №0000034 від 11.08.2023 року, за участі ОСОБА_5 та його захисників, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1