Провадження № 1-кс/592/5649/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2024 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Окружної прокуратури м. Суми ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно по матеріалам досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001250 від 07.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання дізнавача, погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно, яке мотивується тим, що в провадженні СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0001212 за ч. 1 ст. 309 КК України. В ході дізнання встановлено, що надійшло повідомлення від працівників поліції УПП в Сумській області, про те, що було зупинено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 , у якого було виявлено в лівій кишені шортів зіп-пакет з зеленою речовиною, схожою ззовні на наркотичну. (ЄО 44635 від 07.08.2024)

Під час огляду місця події 07 серпня 2024 року, на ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_2 у гр. ОСОБА_5 , було вилучено: зіп-пакет з речовиною рослинного походження, зеленого кольору, який вилучено та поміщено до спец пакету PSP 1299624;

Щодо вказаних речей необхідно провести відповідні експертні дослідження, в ході яких, можливо, буде встановлено, що ці речі вилучені законом з обігу.

Накладення арешту на вказане майно, що полягає у тимчасовому позбавленні ОСОБА_5 ., ІНФОРМАЦІЯ_1 , права розпоряджатися користуватися ним, надасть можливість повно та всебічно провести досудове розслідування кримінального провадження.

В інший спосіб зберегти сліди кримінального правопорушення на тимчасово вилученому майні для проведення комплексу експертиз та прийняття вірного процесуального рішення не є можливим, тому виникла необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно для з`ясування обставин кримінального правопорушення.

Як зазначалось, відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.08.2024, тобто у неділю, дані про призначення прокурора у кримінальному провадженні з`явилися у ЄРДР 08.08.2024 о 09 год. 12 хв. В цей день дізнавач був після добового чергування.. У зв`язку з чим, звернутись до суду раніше не було можливості, а тому сплинув строк з його зверненням.

Дізнавач, повідомлений належним чином про час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився.

Вивчивши клопотання та додані матеріали, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

Згідно ч. ч. 1 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою дізнавача від 09.08.2024 року вилучене під час огляд місця події майно визнано речовим доказом.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання є обґрунтованим, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення слід накласти арешт, так як є можливість його використання у кримінальному провадженні для встановлення істини, доведення винуватості особи, яка вчинила суспільно-небезпечне діяння, підтвердження існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, а ті доводи, на які посилається адвокат будуть перевірятися та оцінюватися в процесі розслідування даного кримінального провадження, ним не надано достатніх та беззаперечних доказів того, що перелічене ним у заяві майно належить іншим особам.

Слід зазначити, що у відповідності до ч.2 ст.174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача СД Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 задовольнити.

Поновити процесуальний строк звернення з даним клопотанням про накладення арешту на майно.

Накласти арешт на майно, вилучене під час огляду місця події 05.08.2024 р., а саме: зіп-пакет з речовиною рослинного походження, зеленого кольору, який вилучено та поміщено до спец пакету PSP 1299624.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Суддя ОСОБА_1