Провадження №1-кс/447/1270/24
Справа №447/2493/17
У Х В А Л А

17 вересня 2024 р. слідчий суддя Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши справу за скаргою адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчих слідчого ВП №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області щодо не розгляду клопотання вих. №5344 від 16.08.2023,

встановив:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся в Миколаївський районний суд Львівської області із скаргою з вих. №5522 від 20.08.2024 на бездіяльність слідчих слідчого ВП №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області щодо не розгляду клопотання з вих. №5344 від 16.08.2023 у кримінальному провадженні №0000797 внесеному в ЄРДР від 09.11.2017.

В обґрунтування скарги покликається на те, що він звернувся з клопотанням з вих. №5344 від 16.08.2023, однак таке у строк передбачений законом не було розглянуто і не повідомлено йому про результати розгляду такого.

Заявник у судове засідання, яке було призначене на 11.09.2024 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується телефонограмою складеною секретарем судових засідань, відповідно до якої секретар судових засідань ОСОБА_2 повідомила заявника ОСОБА_3 за допомогою телефонного дзвінка на номер телефону вказаний ОСОБА_3 про дату, час та місце розгляду скарги.

У судове засідання призначене на 11.09.2024 на 16 год. 30 хв. адвокат ОСОБА_3 не з`явився.

Під час з`ясування питання щодо явки учасників справи секретар судових засідань ОСОБА_2 повідомила, що у судове засідання з`явився прокурор ОСОБА_4 , адвокат ОСОБА_3 у суд з`явився, проте відмовився заходити у зал судових засідань для розгляду поданих ним скарг.

Зважаючи на те, що у судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, жодних заяв не подав, та з метою з`ясування питання чи підтримує адвокат подану ним скаргу, слідчий суддя прийшов до переконання про необхідність відкладення розгляду скарги.

12.09.2024 від заявника ОСОБА_3 надійшло клопотання про розгляд поданої ним скарги без його присутності, скаргу підтримав та у всьому поклався на розсуд суду.

Прокурор ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, надав суду матеріали кримінального провадження № 0000797 від 09.11.2017 та подав заяву про розгляд скарги у його відсутності, просив у задоволенні такої відмовити, оскільки заяву ОСОБА_3 слідчою було розглянуто та винесено 16.08.2024 постанову про відмову у задоволенні заявленого клопотання. Крім того, вказав, що постанову про відмову у задоволенні клопотання адвокату ОСОБА_5 було надіслано у встановлений строк на його адресу.

Оглянувши матеріали скарги та матеріали кримінального провадження № 0000797, які були надані на вимогу суду, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 21 КПК України кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Главою 26 КПК визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Частиною 1 ст. 303 КПК передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким такі рішення, дії або бездіяльність можуть бути оскаржені.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому розслідуванні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк.

На орган досудового розслідування покладається обов`язок застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування (ст. 38 КПК).

Відповідно до ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника про виконання будь-яких процесуальних дій слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання.

В матеріалах кримінального провадження №0000797 від 09.11.2017 міститься клопотання адвоката ОСОБА_3 скероване з вих №5344 від 16.08.2024 та відсутнє із вих. №5344 від 16.08.2023.

Відповідно до постанови старшої слідчої СВ ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 від 16.08.2024 у кримінальному провадженні №0000797 відмовлено повністю у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 з вих. №5344.

Судом встановлено, що вищевказану постанову супровідним листом № П-345 від 16.08.2024 направлено для відома адвокату ОСОБА_3 .

За таких обставин, вважаю, що слідчим виконані вимоги чинного законодавства України, оскільки клопотання вих. №5344 від 16.08.2024 було розглянуто і слідчою було вжиті заходи для повідомлення адвоката ОСОБА_3 про результати його розгляду.

Крім того вважаю, що слід звернути увагу на неприпустиму поведінку захисника ОСОБА_3 , який звернувся у суд із скаргами в інтересах ОСОБА_7 .

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Поняття «розумний строк» оцінюється з урахуванням низки критеріїв, у тому числі - специфіки кримінальної справи, кількості епізодів звинувачення, поведінки сторін тощо, та не може визначатись однаково для кожної справи.

Відповідно до ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до вимог ст. 20 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, виправданий, засуджений має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

У відповідності до загальних засад кримінального провадження учасники кримінального провадження та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Відповідно до ч. 2 ст. 47 КПК України захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного, обвинуваченого. У разі неможливості прибути в призначений строк захисник зобов`язаний завчасно повідомити про таку неможливість та її причини суд.

У розумінні ЄСПЛ сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Оцінюючи поведінку заявника, необхідно брати до уваги, зокрема, і факти невиконання ним процесуальних обов`язків, наприклад, неодноразові неявки в судове засідання без поважних причин, якщо це призвело до порушення розумного строку судового розгляду.

В ухвалі Верховного Суду у справі № 202/4467/14-к від 17.09.2019 зазначено: «Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року вказував на недопустимість зневілювання ключового принципу - верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом».

Поряд із цим, ККС ВС у постанові від 09.04.2019 року у справі № 306/1602/16-к зауважує, що процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання. При цьому в ухвалі від 18.09.2018 року у справі № 1-9/11 суд виходить із позиції, що законодавець чітко передбачив правила поведінки сторін у кримінальній справі на подання доказів, участь в їх дослідженні та доведенні їх переконливості, виступ у судових дебатах, оскарження процесуальних рішень суду, тобто учасники судового процесу мають діяти відповідно до загальних положень судового розгляду, а не зловживати своїми правами.

Захисник ОСОБА_3 , який звертається в Миколаївський районний суд з численними скаргами та не з`являється у судові засідання будучи належним чином повідомлений, перебуваючи у приміщенні суду в призначений судом час для розгляду скарг на підставі поданих ним заяв, що підтверджується інформаціє з журналу відвідувань суду (у період часу з 15 год 32 хв по 16 год. 55 хв. перебував у приміщенні Миколаївського районного суду), чим проявляє своє зневажливе ставлення до суду та судочинства загалом, чим принижує авторитет адвокатури в цілому.

Вважаю, що така поведінка адвоката ОСОБА_3 може свідчити про вчинення ним дисциплінарного проступку, що є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності. У всякому разі наведена вище поведінка адвоката не може бути залишена судом без відповідного реагування.

Крім того подані адвокатом ОСОБА_3 скарги ( зокрема 21.08.2024 на розгляд слідчому судді надійшло 60 скарг адвоката ОСОБА_3 ) виготовляються шляхом роздрукування тексту скарги на аркушах паперу, які попередньо вже були використані (наприклад скарга адвоката ОСОБА_3 за вих. №5522 від 20.08.2024 роздрукована на аркуші паперу на якому міститься ксерокопія писаного вручну тексту про заборгованість щодо виплати заробітної плати) та на яких міститься текст, тобто відбувається накладання одного тексту на інший, що унеможливлює прочитання тексту самої заяви чи скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 4, п. п. 1, 6 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів. Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний: дотримуватися присяги адвоката України та Правил адвокатської етики, виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Відповідно до статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, крім іншого, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків.

Статтею 36 вищевказаного Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Згідно з ч. 3 ст. 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до вимог п.п. 3.3 п. 3 Рішення № 37 Ради адвокатів України «Про встановлення плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» від 18 червня 2020 року, суди звільнені від плати за організаційне забезпечення розгляду заяв (скарг) до кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури та до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до вимог п.10 Положення «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність» із доповненнями, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 15.11.2019 за № 149, до заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено - заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали, постанови, звернення суддів.

На підставі викладеного, керуючись ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 126, 129 Конституції України, ст.ст. 303, 306-308 КПК України, ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», слідчий суддя,

постановив:

Поновити адвокату ОСОБА_3 пропущений строк для звернення в суд із скаргою.

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 про зобов`язання слідчих слідчого ВП №2 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області розглянути клопотання з вих. №5344 від 16.08.2023 відмовити.

Порушити перед Кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області (вул. В.Винниченка, 6, м. Львів) питання про притягнення адвоката ОСОБА_3 (свідоцтво № 850 від 22.12.1999) до дисциплінарної відповідальності, згідно Єдиного реєстру адвокатів України обліковується у Раді адвокатів Львівської області.

Копію ухвали з додатками направити до Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1