ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/2043/23 Провадження 1-кп/636/857/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.10.2024 місто Чугуїв

Чугуївський міський суд Харківської області

у складі: головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора Великобурлуцького відділу Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуєві обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0003353, яке внесене до ЄРДР 12.11.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді суду перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Під час судового засідання захисник адвокат ОСОБА_4 заявила клопотання про призначення комплексної почеркознавчої експертизи документів, яке обґрунтовано тим, що 04.06.2024 прокурором начальником Великобурлуцького відділу Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 в позапроцесуальний спосіб було здійснено намагання вручити обвинуваченій ОСОБА_5 та її захиснику штучно створені докази обвинувачення, а саме: протокол про надання доступу до матеріалів (додаткових матеріалів) досудового розслідування від 04.06.2024, супровідний лист УСБУ в Харківській області (без номера та дати), «Приказ и.о. главы военно-гражданской администрации Купянского района Харьковской области от 08.08.2022 года № 436/дс», заяву про прийняття на посаду ОСОБА_5 , намагаючись відкрити дані штучні докази стороні захисту в порядку ст. 290 КПК України. Обвинувачена та захисник приймати дані докази відмовилися. В судове засідання 01.08.2024 прокурор незаконно надав для дослідження до суду дані документи, які не були надані для ознайомлення стороні захисту. Крім того, супровідний лист УСБУ в Харківській області, який прокурор намагався вручити стороні захисту 04.06.2024, датований 12.07.2024, тобто наявні ознаки підробки стороною обвинувачення процесуальних документів. У протоколі про надання доступу матеріалів до судового розслідування від 04.06.2024 від імені процесуального керівника підпис виконано особою, яка не є тотожною з особою прокурора. При цьому протокол про надання доступу до матеріалів від 04.06.2024 на предмет справжності підпису процесуального керівника не досліджувався. У зв`язку з тим, що в діях сторони обвинувачення наявні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 384 КК України, необхідно призначити комплексну почеркознавчу судову експертизу документа.

Обвинувачена в засіданні підтримала думку свого захисника.

Прокурор у задоволенні вказаного клопотання просив відмовити, оскільки обставини, які сторона захисту має намір встановити шляхом призначення експертизи, не є предметом судового розголяду у провадженні, сторона захисту не позбавлена права звернутись до правоохоронних органів у випадку, якщо вважає що було вчинено кримінальне правопорушення, і в межах вже такого кримінального провадження ставити питання про експертизу.

Суд, вислухавши думку учасників, ознайомившись із клопотанням, дійшов наступного.

Згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положення ч. 1 ст. 21 КПК України гарантують кожному право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження, згідно із ч. 1 ст. 22 КПК України, здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Згідно з ч. 4 ст. 110 КПК обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування.

Частина 2 ст. 113 КПК передбачає, що будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК, з дня повідомлення особі про підозру досудове розслідування повинно бути закінчене протягом двох місяців - з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Частина 4 ст. 219 КПК встановлює, що строк досудового розслідування може бути продовжений у порядку, передбаченому параграфом 4 Глави 24 цього Кодексу.

Згідно з ч. 5 ст. 294 КПК України строк досудового розслідування, що закінчився, поновленню не підлягає.

Згідно з положеннями ст. 293 КПК України одночасно з переданням обвинувального акта до суду прокурор зобов`язаний під розписку надати їх копію та копію реєстру матеріалів досудового розслідування підозрюваному (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу), його захиснику, законному представнику.

Відповідно до вимог ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 КПК України, а також належності і допустимості доказів, поданих стороною обвинувачення, покладається на прокурора.

Згідно ч.1, ч.2 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Згідно ч.ч.1, 2 ст. 332 КК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно п.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Такою експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукописного тексту під впливом будь-яких факторів, що заважають (природних: хворобливий стан, хронічні захворювання, вікові зміни; тимчасових зовнішніх: незвичне тримання засобу для писання, незвична поза, обмеження зорового контролю тощо; тимчасових внутрішніх: алкогольне сп`яніння, фармакологічні, наркотичні засоби тощо; штучних: викривлення письма зміненими рухами); визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань.

Суд зазначає, що кримінальне провадження №0003353, яке внесене до ЄРДР 12.11.2022, розглядається стосовно ОСОБА_5 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України.

Згідно ст. 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Згідно ч.1 ст. 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Позиція сторони захисту щодо законності, належності та допустимості письмових доказів, наданих прокурором до суду, а саме - супровідного листа СБУ в Харківській області від 12.07.2024 та додатків до нього викладена в письмових клопотаннях захисника - адвоката ОСОБА_4 , та була доведена нею до відома учасників справи в ході судового розгляду.

Згідно ч. 1 ст.244 КК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Враховуючи, що кримінальне провадження №0003353, яке внесене до ЄРДР 12.11.2022 наразі перебуває на стадії судового розгляду, предметом розгляду даного кримінального провадження не є дії прокурора щодо штучного створення доказів обвинувачення, оцінку належності кожному доказу окремо суд вирішує під час ухвалення судового рішення у нарадчій кімнаті, суд вважає за доцільне відмовити у задоволенні клопотання захисника.

Крім того суд роз`яснює, що сторона захисту має право звернутись до правоохоронних органів з відповідною заявою відповідно до вимог КПК України

Керуючись ст. ст.376, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_4 про призначення комплексної почеркознавчої судової експертизи, - залишити без задоволення.

Ухвала не підлягає оскарженню, проте зауваження щодо неї можуть бути включенні до апеляційної скарги на вирок суду.

Суддя ОСОБА_1