Справа №712/4813/23
Провадження №1-кп/712/265/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року м.Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілих ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні з обвинувальним актом, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000126 від 03.11.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.161, ч.2 ст.436-2, ч.3 ст.436-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Соснівського районного суду м.Черкаси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.161, ч.2 ст.436-2, ч.3 ст.436-2 КК України.

07.08.2024 до суду надійшло клопотання прокурора Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобого домашнього арешту строком на 60 днів. Клопотання обґрунтоване тим, що на даний час наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, тому з метою запобігання спробам переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідка в кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, запобіганню вчинити інші кримінальні правопорушення чи продовжити вчиняти злочини, у яких обвинувачується, враховуючи тяжкість покарання, а також з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, прокурор просив задовольнити клопотання. На обґрунтування ризиків прокурор вказав, що після проведення обшуків за місцем проживання ОСОБА_5 та у належному йому автомобілі, останній відчужив належне йому майно: житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 ; автомобілі Toyota Land Cruiser Prado та Peugeot 308. Вказане свідчить про зменшення його соціальних зв`язків в Україні і можливість переховування обвинуваченого від суду. Прокурор також вказав, що ОСОБА_5 може допомагати переховуватись основному свідку у кримінальному провадженні ОСОБА_9 .

Крім того, обвинувачений ОСОБА_5 продовжує вчиняти злочини, у яких обвинувачується. Зокрема, було встановлено, що в рамках кримінального провадження №0001897 від 06.07.2023, зареєстрованого Фастівським РУП ГУНП в Київській області за ч.1 ст.161 КК України 05.10.2023, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного злочину. Також, в рамках кримінального провадження №0000173 від 12.01.2024, зареєстрованого Черкаським районним управлінням поліції ГУНП в Черкаській області за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.161 КК України, 22.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні такого злочину. Крім того, в рамках кримінального провадження №0001183 від 09.04.2024, зареєстрованого Черкаським районним управлінням поліції ГУНП в Черкаській області за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.161 КК України, 19.06.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вказаного злочину. Під час судових засідань обвинуваченим здійснюється тиск та образи на потерпілих шляхом погроз можливого їх притягнення до кримінальної відповідальності.

Представник потерпілих в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання прокурора про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з урахуванням наявних ризиків щодо незаконного впливу на потерпілих і свідка в кримінальному провадженні, та продовження вчинення інших крминальних правопорушень. Запобігти вказаним ризикам та забезпчити належну процесуальну поведінку обвинуваченого зможе запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 та його захисники заперечували проти задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, та просили відмовити у задоволенні клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_5 зазначив, що будь-які ризики, які можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу нині відсутні. ОСОБА_5 зазначив, що він не порушував умов перебування на домашньому арешті, та намагався належним чином виконувати обов`язки за запобіжним заходом. Неявки обвинуваченого в попередні судові засіданні були допущені з поважних причин, у зв`язку з його перебуванням на лікуванні (09-16.07.2024 на амбулаторному лікуванні, та 17-26.07.2024 на стаціонарному лікуванні). Крім того, обвинувачений просив не покладати на нього обов`язок носіння електронного засобу контролю, обгрунтовуючи це тим, що носіння «браслету» більше року призвело до виникнення дерматиту.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні зазначив, що клопотання прокурора є необґрунтованим, ґрунтується на припущеннях, до нього не додано доказів на підтвердження ризиків. Прокурором не доведені обставини, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Згідно ухвали суду від 29.05.2024 щодо обвинуваченого було продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нійчний час доби на строк 60 днів до 27.07.2024. У клопотанні прокурора не наведено нових обставин, які б були підставою для застосування більш суворого запобіжного заходу. Обвинувачений, перебуваючи під домашнім арештом, не допускав порушення покладених на нього судом обов`язків, мав належну процесуальну поведінку. Крім того, прокурором не доведено, що за допомогою ОСОБА_5 переховується основний свідок у справі ОСОБА_9 , який не є учасником у справі.

Захисник ОСОБА_8 заперечував проти обрання запобіжного заходу, вказавши, що твердження прокурора про наявність ризиків ґрунтуються виключно на припущеннях, та не підтверджуються доказами у справі. Щодо посилань прокурора на повідомлення ОСОБА_5 про підозру 05.10.2023, 22.02.2024, 19.06.2024 за ст.161 КК України, захисник вказав на принцип презумпції невинуватості, закріплений в ст.62 Конституції України.

Захисник ОСОБА_7 вказала, що зазначені в клопотанні прокурора обставини досліджувались судом у попередніх судових засіданнях. Також, стороною обвинувачення не доведено, що обвинувачений порушує обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, та покладені ухвалою суду; і не підтверджено продовження вчинення ОСОБА_5 злочинів, у яких він обвинувачується.

Заслухавши думку учасників справи, розглянувши клопотання, суд дійшов таких висновків.

Згідно з ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою продовжити, змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч.2 ст.177 КПК України).

У зв`язку з воєнною агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, на території України з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан терміном на 30 днів, а також запроваджено заходи правового режиму воєнного стану. Указом Президента України від 06.05.2024 №271/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 08.05.2024 №3684-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст.178 КПК України, суд враховує те, що кримінальні правопорушення, за якими обвинувачується ОСОБА_5 , згідно зі ст.12 КК України, віднесені до нетяжких та тяжких злочинів, що загрожує обвинуваченому, за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованих кримінальних правопорушень, позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

ОСОБА_5 є раніше несудимою особою, митрополитом Черкаським та Канівським Української Православної Церкви, який в період воєнного стану обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочинів проти особистих прав і свобод людини і громадянина, проти миру, безпеки людства, та може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші кримінальні правопорушення. Також, тяжкість покарання може спонукати ОСОБА_5 переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності, та здійснювати вплив на свідка у кримінальному провадженні.

Таким чином, суд переконаний, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Згідно ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 29.05.2024 у справі №712/4813/23 задоволено клопотання прокурора, та продовжено обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, а саме з 23 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. наступного дня, строком на 60 днів з 29 травня 2024 року по 27 липня 2024 року, включно.

24 липня 2024 року до суду надійшло клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

У зв`язку з перебування обвинуваченого ОСОБА_5 на стаціонарному лікуванні з 17.07.2024 до 26.07.2024 в ДУ "Інститут серця МОЗ України", клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу не було розглянуто у строк (останній день запобіжного заходу 27.07.2024 припадає на суботу).

07 серпня 2024 року до суду надійшло клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

При цьому, нових обставин, які виникли після 24.07.2024, для обрання більш суворого запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 клопотання прокурора не містить; та прокурором в судовому засіданні не обгрунтовано.

За весь час судового провадження обвинувачений не допускав неявок у судові засідання, не ухилявся та не переховувався від суду. Судом також не встановлено порушення обвинуваченим обов`язків перебування на домашньому арешті, що могли потягнути зміну запобіжного заходу.

Нині триває судовий розгляд кримінального провадження, допитано чотирьох потерпілих, п`ять свідків зі сторони обвинувачення.

Крім того, вирішуючи клопотання прокурора, суд враховує, що згідно правової позиції ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і цілодобовий домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

Беручи до уваги викладене вище, суд не вбачає підстав для обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобвого домашнього арешту, оскільки прокурором не доведені обставини, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Суд вважає, що до обвинуваченого можливо застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, з покладенням на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України; саме такий запобіжний захід буде достатнім, та зможе забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти встановленим ризикам.

Стосоно прохання обвинуваченого не покладати на нього обов`язок щодо носіння електронного захобу контролю, суд зазначає таке.

Застосування електронних засобів контролю полягає у закріпленні на тілі обвинуваченого пристрою, який дає змогу відслідковувати та фіксувати його місцезнаходження. Такий пристрій має бути захищений від самостійного знімання, пошкодження або іншого втручання в його роботу з метою ухилення від контролю та сигналізувати про спроби особи здійснити такі дії (ч. 1 ст. 195 КПК України).

Згідно з п.1 ч.2 ст.195 КПК України електронні засоби контролю можуть застосовуватися, зокрема слідчим на підставі ухвали слідчого судді, суду про обрання стосовно підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, якою на останнього покладено відповідний обов`язок.

Метою застосування електронних засобів контролю є забезпечення виконання зобов`язань, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого ухвалою слідчого судді, суду, про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі (п.4 Розділу І Порядку застосування електронних засобів контролю, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.06.2017 № 480).

Тобто обов`язок носити електронний засіб контролю є важливим елементом механізму забезпечення контролю за виконанням обов`язків, передбачених відповідним запобіжним заходом.

Не допускається застосування електронних засобів контролю, які суттєво порушують нормальний уклад життя особи, спричиняють значні незручності у їх носінні або можуть становити небезпеку для життя та здоров`я особи, яка їх використовує (ч.4 ст.195 КПК).

Обвинуваченим не надано до суду доказів на підтвердження будь-яких медичних протипоказань щодо носіння електроннного засобу котролю, та інших доказів на підтвердження обставин, передбачених ч.4 ст.195 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.27, 177, 181, 194, 395 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, а саме з 22 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня, строком на 60 днів з 08 серпня 2024 року по 06 жовтня 2024 року, включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в період доби з 22 год 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня (окрім випадків надання їй невідкладної медичної допомоги, прослідування в укриття під час тривоги та повернення з укриття до місця проживання);

3) носити електронний засіб контролю;

4) повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи та зміну контактного номеру телефону;

5) утримуватись від спілкування із наступними свідками у кримінальному провадженні: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ;

6) залишити на зберіганні у відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності.

Роз`яснити обвинуваченому положення ч.5 ст.181 КПК України, а саме, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Копію ухвали направити для виконання Головному управлінню Національної поліції в Київській області, а також прокурору Черкаської обласної прокуратури для контролю.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1