Провадження №: 1-кс/755/3396/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" жовтня 2024 р. Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 , подане в межах кримінального провадження №0003564 від 17.10.2024 р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, такого що зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

14.04.2014 року Малиновським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст. 289 КК України до 4 років позбавлення волі з іспитовим строком на 2 роки;

21.11.2017 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.1 ст. 14, ч.2 ст. 258, ч.1 ст. 258-3, ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 263-1 КК України до 4 років 8 місяців позбавлення волі з конфіскацією майна, звільнений в грудні 2017 року по відбуттю строку покарання,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, звернулась до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

Клопотання вмотивоване тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за наступних обставин.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість за вчинення особливо тяжких злочинів, знову підозрюється у вчиненні нових умисних злочинів з метою особистого збагачення, спрямованих на заволодіння чужим майном шляхом шахрайства, у невстановлений досудовим слідством точний час, але не пізніше 16.10.2024 року, вступивши у злочинну змову з невстановленими досудовим слідством особами.

Зокрема, вказана група осіб розробила злочинний план незаконного збагачення, шляхом повідомлення особам похилого віку в ході телефонного спілкування завідомо неправдивої інформацію про те, що їх рідні потрапили в біду та необхідністю сплатити грошові коштів для проведення лікування, або ж не притягнення до кримінальної відповідальності.

ОСОБА_5 будучи безпринципним та байдужим до наслідків вчинення злочинів, здатним чинити протиправні дії проти власності громадян надав свою попередню згоду на участь у вчиненні даного виду злочину, та згідно відведеної йому ролі, представившись довіреною особою лікаря, або ж працівника правоохоронного органу, мав прийти до потерпілого, отримати від нього грошові кошти та заздалегідь написану розписку, та в подальшого передати їх іншим співучасникам, у спосіб, який учасники оговорили попередньо.

Пошук потенційних потерпілих, безпосереднє спілкування по телефону, а також координацію дій ОСОБА_5 взяли на себе інші співучасники.

Так, маючи на меті вчинення злочинів на території м. Києва, ОСОБА_5 громадським транспортом прибув до м. Києва, де підшукав собі тимчасове житло та очікував вказівок від невстановленої досудовим розслідуванням особи.

Протиправними діями групи осіб, до складу якої входить ОСОБА_5 та невстановлені досудовим слідством особи потерпілій ОСОБА_7 було завдано матеріального збитку на загальну суму 40000 гривень.

Протиправними діями групи осіб, до складу якої входить ОСОБА_5 та невстановлені досудовим слідством особи потерпілому ОСОБА_8 було завдано матеріальної шкоди на загальну суму 300 000 гривень, що є значною.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу до підозрюваного, органом досудового розслідування зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжких злочинів, за які передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, натомість безпринципність та байдужість до наслідків вчинення злочинів, вказує що ОСОБА_5 після повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілого, експертів; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав, наведених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечували. Просили застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме - домашній арешт. Підозрюваний ОСОБА_5 просив врахувати, що він співпрацює з органом досудового розслідування та сприяє розкриттю злочину.

Заслухавши доводи прокурора, з`ясувавши думку захисника та підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебуває кримінальне провадження №0003564, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.10.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України.

17 жовтня 2024 року о 17 годині 45 хвилин в ході безперервного переслідування в м. Дніпро ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ч.1 ст. 208 КК України.

18 жовтня 2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру, ОСОБА_5 умисно вчинив дії, передбачені ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України, у тому числі заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчинене в умовах воєнного стану, що завдало значної шкоди потерпілому, за попередньо змовою групою осіб, повторно.

В даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, а саме - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками потерпілій ОСОБА_7 , рапортом співробітників Дніпровського УП ГУНП у м.Києві від 17.10.2024 року щодо затримання в ході безперервного переслідування ОСОБА_5 , протоколом особистого обшуку від 18.10.2024, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 , а також іншими доказами в сукупності.

Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя вважає, що наявність фактів та інформації, на які посилаються органи досудового розслідування та які містяться в матеріалах справи, можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 може бути причетний до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінують.

З урахуванням зазначеного, посилання органу досудового розслідування на наявність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 190 КК України, заслуговують на увагу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні хоч і нетяжких злочинів, проте умисних та корисливих (проти власності) за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану. При цьому, підозрюваний непрацевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків, тому може безперешкодно змінити місце проживання з метою здійснення спроб уникнення покарання у такий спосіб.

Також слідчий суддя, враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 був раніше судимий за особливо тяжкі злочини, а саме 21.11.2017 року Приморським районним судом м. Одеси за ч.1 ст. 14, ч.2 ст. 258, ч.1 ст. 258-3, ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 263-1 КК України до 4 років 8 місяців позбавлення волі з конфіскацією майна, звільнений в грудні 2017 року по відбуттю строку покарання, тому вважає доведеним ризик вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження того правопорушення, у вчиненні якого наразі підозрюється, з огляду на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кількох епізодів протиправних дій, які були припинені всупереч волі підозрюваного, внаслідок його затримання, та були зумовлені корисливим мотивом.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеними ризики знищення, ховання чи спотворення речей та документів, що можуть бути використані для встановлення обставин кримінального правопорушення, та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, з огляду на те, що органом досудового розслідування наразі не встановлено усіх фігурантів даного кримінального правопорушення та ймовірно відшукано не усі докази його вчинення, що може спонукати ОСОБА_5 та інших причетних до цього злочину осіб до вчинення дій, що обумовлюються зазначеними ризиками, як і ризик здійснення незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні чи потерпілих.

Поряд з цим, слідчим суддею не отримано даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 за станом свого здоров`я не може утримуватись в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. У кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Таким чином, згідно з положеннями ч. 2 ст. 183 КПК України до підозрюваного ОСОБА_5 можливо застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки вона передбачає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування даного клопотання.

При цьому, враховуючи тяжкість та конкретні обставини кримінальних правопорушень, майновий та сімейний стан особи, а саме - відсутність місця роботи, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які вказують на те, що існує велика ймовірність того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити кримінальні правопорушення, слідчий суддя вважає за належне визначити заставу відповідно ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, що відповідно становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., яка в достатній мірі гарантує виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 208, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 15 грудня 2024 року включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід - заставу для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, визначених КПК України, - у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, що відповідно становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн., у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент з дня обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою внести заставу у визначеному розмірі на відповідний рахунок Дніпровського районного суду м. Києва та надати документ, що це підтверджує, до ДУ "Київський слідчий ізолятор".

Отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві;

ЄДРПОУ банку: 26268059;

МФО: 820172;

Банк одержувача: Державна казначейська служба України м. Київ;

р/р UA1012089.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі його звільнення з-під варти внаслідок внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Термін дії обов`язків, покладених судом на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави визначити до 18 грудня 2024 року, але не більше строків досудового розслідування.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_9