Номер провадження:1-кс/521/3173/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2024 року

Слідчий суддя Малиновського районного сулу м. Одеси ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши в відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 , в інтересах якої діє її представник адвокат ОСОБА_5 , на бездіяльність слідчого ВП №3 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 , в інтересах якої діє її представник адвокат ОСОБА_5 , звернулась до суду із скаргою бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить визнати бездіяльність посадових осіб Відділення поліції №3 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання від громадянки ОСОБА_4 заяви про вчинення відносно її чоловіка ОСОБА_6 кримінального правопорушення незаконною; зобов`язати посадових осіб відділу поліції Відділення поліції №3 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області внести відомості по заяві громадянки ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення за ч.1 ст.146 -1 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати за заявою досудове розслідування у формі досудового слідства. В обґрунтування скарги посилається на те, що 12.10.2024 року близько 9-40 години ранку співробітники національної поліції України в районі залізничного вокзалу міста Одеса , біля Старосінної площі незаконно, силою затримали ОСОБА_6 , витягнувши його з автомобілю марки «FORD MONDEO», чорного кольору, свої дії працівники поліції пояснили тим, що потерпілий вчинив адміністративне правопорушення за ст. 210 КУпАП, забрали особисті речі та документи і доставили до ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 . У скарзі вказується, що ОСОБА_7 навіть не було надано змоги повідомити про своє затримання близьким чи адвокату. Про те, що відбулось дружина потерпілого дізналась з загальнодоступної церковної групи в мережі інтернет, де побачила відео зі своїм чоловіком. Остання негайно поїхала до ІНФОРМАЦІЯ_1 , але ні якої інформації з приводу її чоловіка їй не надали. Телефон у потерпілого вимкнуто, місце його фактичного перебування не відомо і досі. Жодного правопорушення, яке б давало підставу утримувати гр. ОСОБА_6 більше 3-х годин останній не вчиняв, ні які адміністративні матеріали з цього приводу не складались, відомості до ЄРДР за фактом вчинення гр. ОСОБА_8 кримінальних правопорушень не вносились, прокурор про адміністративне затримання потерпілого, яке триває майже три доби не повідомлявся.

Представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 приймала участь в судовому засіданні 21 жовтня 2024 року в режимі відеоконференції, скаргу підтримала, та пояснила, що чоловік її довірительки був незаконного затриманий саме працівниками поліції, які якщо б і вважали за необхідне притягнути особу до адміністративної відповідальності, але затримувати права не мали. До працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 скаржники претензій не має, вважають неправомірними дії працівників поліції, докази щодо неправомірності дій поліцейських знято ОСОБА_7 . Адвокат не заперечувала проти відкладення скарги на інший день, в який сам ОСОБА_7 з`явиться до суду та надасть відео з особистого телефону.

В судове засідання призначене на 01.11.2024 року адвокат ОСОБА_5 не з`явилася, заздалегідь повідомивши що буде перебувати у відпустці.

Громадянин ОСОБА_7 до суду не з`явився.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення скарги, виважаючи що у заяві ОСОБА_4 відсутні підстави для реєстрації кримінального правопорушення, а убачається що мала місце робота працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 разом з поліцейськими, щодо виконання вимог Закону України №3543-ХІІ « Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» від 21 жовтня 1993 року зі змінами від 21.08.2024 року.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та правовідносини які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

Слідчим суддею встановлено, що 13 жовтня 2024 року ОСОБА_4 звернулася до начальника ВП №3 Одеського районного управлення поліції №1 ГУНП в Одеській області з заявою, в якій просила зафіксувати факт того, що 12.10.2024 року близько 09:30 годині, невідомі люди, які були одягнуті у військову форму, за адресою АДРЕСА_1 , застосували силу до її чоловіка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та утримують його насильно за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказану заяву було зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області.

Відповідно до ч. 5 ст. 24 ЗУ «Про поліцію» за зверненням територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів Служби безпеки України або розвідувальних органів України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, беруть участь у здійсненні заходів щодо оповіщення військовозобов`язаних та резервістів спільно з представниками територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, а також здійснюють адміністративне затримання та доставлення до цих центрів та органів призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 27 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» у разі невиконання під час мобілізації громадянином обов`язків, передбачених частинами першою, третьою статті 22 цього Закону, та вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, керівник територіального центру комплектування та соціальної підтримки звертається до органів та підрозділів, що входять до системи поліції, щодо здійснення адміністративного затримання та доставлення такого громадянина до територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Відповідно до вимог ч. 1статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п.1 ч.1ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з ч. 2ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Разом з цим, у разі невнесення відомостей (бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР) заявник має право оскаржити таку відмову до слідчого судді.

Так, відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1ст.303 КПК Українислідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а тому, у розрізі такої думки Великої Палати Верховного Суду, слідчий суддя повинен з`ясувати наведені обставини судом касаційної інстанції, як такі, що підлягають установленню, у обсязі наявних та поданих до суду доказів, на час розгляду скарги.

В даному випадку, дослідивши скаргу заявника та зміст повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, так як заява не містить відомостей про можливе вчинення кримінального правопорушення працівниками ІНФОРМАЦІЯ_3 та працівниками ІНФОРМАЦІЯ_4 тому скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.303-309, 369, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні скарги ОСОБА_4 , в інтересах якої діє її представник адвокат ОСОБА_5 , на бездіяльність слідчого ВП №3 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1