Справа № 304/1761/24 Провадження № 1-кс/304/575/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2024 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000152 від 03 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В:

прокурор звернулася до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000152 від 03 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, про накладення арешту на рахунок банківської картки АТ «Універсал Банк» (Монобанк) № НОМЕР_1 з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, шляхом заборони відчуження та користування коштами, які знаходяться на рахунку банківської картки. Клопотання мотивує тим, що 03 жовтня 2022 року до чергової частини відділення поліції № 1 надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 23 вересня 2022 року невідома особа шляхом обману переказала з його банківської картки «ПриватБанк» грошові кошти у сумі 411 461 грн. Прокурор зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що заявник, перебуваючи в смт В.Березний, вирішив зняти готівку у банкоматі «ПриватБанк» у сумі 8 000 грн, знявши таку близько 11.30 год, йому з номеру НОМЕР_2 зателефонувала невідома особа чоловічої статі та представилась співробітником ОСОБА_5 і повідомила, що з його банківської карти намагаються зняти грошові кошти та йому необхідно підійти до найближчого банкомату і виконати дії, які він йому повідомить. Після чого ОСОБА_4 підійшов до банкомату в смт В.Березний та, розмовляючи з невідомою особою, ввів суму 411 461 грн і в нижньому полі написав «Скасувати», після чого перевірив додаток «Приват24» та побачив, що з його банківської картки № НОМЕР_3 було списано вказану вище суму. Крім цього зазначає, що з банківської картки № НОМЕР_4 , власником якої є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований у АДРЕСА_1 , були переказані грошові кошти різними платежами на банківську картку АТ «Універсал Банк» (Монобанк) № НОМЕР_1 . Ініціатор клопотання вважає за необхідне накласти арешт на рахунок банківської картки АТ «Універсал Банк» (Монобанк) № НОМЕР_1 , оскільки є реальна загроза відчуження грошових коштів, які незаконно привласненні шахрайським шляхом та є предметом злочину. Посилаючись на норми кримінального процесуального закону, що регулюють питання накладення арешту на майно, прокурор просить клопотання задовольнити.

Ініціатор клопотання у судове засідання не з`явилася, подала слідчому судді заяву про розгляд такого за її відсутності та підтримання клопотання.

Власник майна ОСОБА_6 у судове засідання також не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку,

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, прийшов до такого висновку.

Пунктом 4 частини 2 статті 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 6 статті 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

З матеріалів клопотання видно, що 03 жовтня 2022 року до чергової частини відділення поліції № 1 надійшла заява ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 23 вересня 2022 року невідома особа шляхом обману переказала з його банківської картки «ПриватБанк» грошові кошти у сумі 411 461 грн.

Третього жовтня 2022 року органом досудового розслідування Слідчим відділенням відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області за вказаним фактом було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000152 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

З наявного у матеріалах клопотання протоколу допиту потерпілого ОСОБА_4 від 03 жовтня 2022 року встановлено, що заявник, перебуваючи в смт В.Березний, вирішив зняти готівку у банкоматі «ПриватБанк» у сумі 8000 грн, знявши таку близько 11.30 год, йому з номеру НОМЕР_2 зателефонувала невідома особа чоловічої статі та представилась співробітником ОСОБА_5 і повідомила, що з його банківської карти намагаються зняти грошові кошти та йому необхідно підійти до найближчого банкомату і виконати дії, які він йому повідомить. Потім ОСОБА_4 підійшов до банкомату в смт В.Березний та, розмовляючи з невідомою особою, ввів суму 411 461 грн і в нижньому полі написав «Скасувати», після чого перевірив додаток «Приват24» та побачив, що з його банківської картки № НОМЕР_3 було списано вказану вище суму, яку переказано на банківську картку АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_4 , власником якої є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований у АДРЕСА_1 .

З рапорту оперуповноваженого ВПК в Закарпатській області ДКП НП України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 від 09 липня 2024 року видно, що 23 вересня 2022 року в різний період часу з банківської картки АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_4 відбулися перекази грошових коштів на загальну суму 281 391 грн на картку № НОМЕР_1 , відкриту в АТ «Універсал Банк».

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Отже, перевіривши сукупність зібраних у кримінальному провадженні доказів у їх взаємозв`язку, копії яких долучено до клопотання, слідчий суддя вважає встановлені дані переконливими для констатації наведених в цих нормах обставин для накладення арешту з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Враховуючи викладене, слідчий суддя прийшов до висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення клопотання прокурора шляхом накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на рахунку банківської картки АТ «Універсал Банк» (Монобанк), також враховує можливість використання такого рахунку як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання прокурора про арешт майна підлягає задоволенню.

Положеннями ч. 5 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Керуючись ст. 36, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000152 від 03 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на рахунок банківської картки АТ «Універсал Банк» (Монобанк) № НОМЕР_1 , заборонивши розпорядження та користування таким рахунком.

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1