СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1283/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000458 від 29.08.2023 стосовно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Борове Зарічненського району Рівненської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407, ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді суду перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурором подано клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 строком на 60 діб, оскільки ризики, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, встановлені судом під час обрання запобіжного заходу та його продовження, існують на даний час та не зменшились. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Захисник ОСОБА_5 , думку якої підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , проти задоволення клопотання прокурора заперечила, зазначивши, що прокурором не обґрунтовано необхідність застосування найсуворішого запобіжного заходу та не доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. З огляду на відомості про особу обвинуваченого, просила у задоволенні клопотання прокурора відмовити та застосувати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Ухвалою суду від 31.07.2024 обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, з визначенням застави у розмірі 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн. Строк дії запобіжного заходу спливає 28.09.2024.

Завершити судовий розгляд до закінчення строку дії запобіжного заходу неможливо, судовий розгляд перебуває на стадії дослідження доказів.

Оцінюючи існування наведених прокурором ризиків, суд приходить до висновку, що стороною обвинувачення у повній мірі доведена висока ступінь ймовірності можливих спроб обвинуваченого вчинити дії, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України, виходячи з наступного.

Так, надаючи оцінку наявності ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає, що тяжкість покарання (позбавлення волі на строк до десяти років), що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватими у вчиненні інкримінованих злочинів, дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки достатні стримуючі фактори у нього відсутні.

Оцінюючи наявність існування ризику можливих спроб обвинуваченого впливати на свідків (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), суд приходить до висновку, що вказаний ризик доведений у достатній мірі, адже, свідки, покази яких з огляду на вимоги ч. 1 ст. 23 КПК України, мають бути отримані безпосередньо судом, ще не допитані, обвинувачений може впливати на них з метою змусити змінити покази на свою користь.

Наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення (п.5 ч.1 ст.177 КПК України) обґрунтовується тим, що ОСОБА_3 є військовослужбовцем, та з огляду на обставини вчинення кримінальних правопорушень, обвинувачений, перебуваючи на військовій службі, у разі не застосування до нього запобіжного заходу, може вчинити дії, пов`язані з ухиленням від виконання обов`язків військової служби.

При вирішенні клопотання прокурора суд враховує відомості про особу обвинуваченого, який одружений, раніше не судимий, є учасником бойових дій, характеризується з позитивної сторони. Також суд бере до уваги незадовільний стан здоров`я обвинуваченого та його вік.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці неодноразово підкреслював, що тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Суд наголошує, що відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою).

Беручи до уваги фактичні обставини інкримінованих обвинуваченому ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України, які є триваючими та наразі не зменшились, суд доходить до обґрунтованого переконання, що загальносуспільний інтерес переважає інтереси обвинуваченого на особисту свободу, а тому в даному випадку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як захід процесуального примусу, є виправданим.

Стан здоров`я обвинуваченого не виключає можливість перебування його під вартою на час судового провадження.

Твердження сторони захисту, що клопотання прокурора є необґрунтованим, а доводи викладені у ньому не підтверджені відповідними доказами, суд відхиляє з мотивів наведених вище.

Беручи до уваги підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, суд вважає за доцільне залишити попередньо визначений обвинуваченому ОСОБА_3 розмір застави в якості альтернативного запобіжного заходу, яку вважає співмірною з наявними в кримінальному провадженні ризиками, та покладає на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України в разі внесення застави.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176- 178,182, 183, 194, 197, 331, 369-372, 384 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 по АДРЕСА_2 строком на 60 днів, тобто по 23 листопада 2024 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва, (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, банк отримувача ДКСУ, м.Київ; код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA1012089), після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_3 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до суду;

- повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Визначити строк дії ухвали до 23 листопада 2024р.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1