Справа № 192/922/24
Провадження № 1-р/192/5/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2024 року Солонянський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Солоне Солонянського району Дніпропетровської області заяву прокурора Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення під час розгляду кримінального провадження №0000021, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 січня 2024 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В :

18 вересня 2024 року до суду надійшла заява прокурора Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення під час розгляду кримінального провадження №0000021, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 січня 2024 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Заява мотивована тим, що ухвалою від 24 липня 2024 року було задоволено скаргу захисника обвинуваченого та зобов`язано прокурора ОСОБА_5 надати доступ до матеріалів кримінального провадження, які ним були видалені з матеріалів кримінального провадження №0000021. Тому прокурор вважає таке судове рішення не зрозумілим і просить суд роз`яснити його згідно ст. 380 КПК України.

У судовому засіданні прокурор пояснив, що на ухвали слідчого судді Запорізького апеляційного суду накладено гриф «таємно», а прокурор, захисник обвинуваченого та сам обвинувачений не мають відповідного доступу до таких документів. Тому прокурору слід роз`яснити яким чином виконати ухвалу суду.

Захисник обвинуваченого подав заперечення на вказану заяву, згідно якого вважає, що ухвала Солонянського районного суду Дніпропетровської області від 24 липня 2024 року по справі №192/922/24 є абсолютно зрозумілою для виконання та не потребує додаткового роз`яснення. Також просив проводити розгляд заяви прокурора без участі захисника обвинуваченого.

Обвинувачений в судому засіданні заперечував проти задоволення заяви прокурора.

Суд дослідивши подану прокурором ОСОБА_5 заяву про роз`яснення судового рішення, вислухавши пояснення прокурора та обвинуваченого, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку що заява про роз`яснення судового рішення не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно вимог ст. 380 КПК України, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення протягом десяти днів з повідомленням особи, яка звернулася із заявою про роз`яснення судового рішення, та учасників судового провадження. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду заяви про роз`яснення рішення.

Судом встановлено, що ухвалою від 24 липня 2024 року було задоволено клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 та зобов`язано прокурора ОСОБА_5 надати ОСОБА_4 та захиснику обвинуваченого доступ до матеріалів кримінального провадження №0000021, а саме: до ухвал слідчого судді Запорізького апеляційного суду про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії №10/216 т від 15.01.2024, №10/217 т від 15.01.2024, №10/219 т від 15.01.2024, №10/220 т від 15.01.2024, №10/221 т від 15.01.2024, разом з протоколами про хід та результати НСРД, які складені за фактом їх виконання та до постанови про проведення контролю за вчиненням злочину №31/2-421т від 30.01.2024, разом з протоколами про хід та результати НСРД, які складені за фактом її виконання, згідно вимог ст. 290 КПК України та надати суду докази виконання вимог ст. 290 КПК України в цій частині.

Судом встановлено, що вказана ухвала станом на час розгляду заяви прокурора не виконана.

Також судом встановлено, що ухвала суду від 24 липня 2024 року достатнім чином мотивована, в тому числі з посиланням на практику ВС.

Прокурор в судому засіданні повідомив, що ухвали слідчого судді Запорізького апеляційного суду мають гриф «таємно».

Суд зазначає, що Інструкцією про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, яка затв. наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби безпеки України, Адміністрації Державної прикордонної служби України, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України 16.11.2012 № 114/1042/516/1199/936/1687/5 передбачено порядок засекречування та розсекречування матеріальних носіїв інформації щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій.

Матеріальними носіями інформації є постанова слідчого, прокурора про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії, ухвала слідчого судді про дозвіл на проведення негласної слідчої (розшукової) дії та додатки до нього, протокол про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які містять відомості про факт та методи проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а також відомості, що дають змогу ідентифікувати особу, місце або річ, щодо якої проводиться або планується проведення такої дії, розголошення яких створює загрозу національним інтересам та безпеці та підлягають засекречуванню.

Пунктами 5.26- 5.31 вказаної Інструкції передбачено порядок розсекречування таких матеріальних носіїв інформації.

Крім того, п. 5.30 вказаної Інструкції передбачено, що до розсекречених матеріалів доступ надається разом з іншими матеріалами досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України.

Прокурор в своїй заяві посилається на норми ч. 2 ст. 255 КПК України щодо заборони використання зазначених у частині першій цієї статті матеріалів для цілей, не пов`язаних з кримінальним провадженням, або ознайомлення з ними учасників кримінального провадження чи будь-яких інших осіб.

Разом з тим, згідно ч. 1 ст. 255 КПК України, відомості, речі та документи, отримані в результаті проведення негласних слідчих (розшукових) дій, які прокурор не визнає необхідними для подальшого проведення досудового розслідування, повинні бути невідкладно знищені на підставі його рішення, крім випадків, передбачених частиною третьою цієї статті та статтею 256 цього Кодексу.

Проте прокурор ОСОБА_5 не зазначає чи знищені такі відомості, речі та документи, які отримані в результаті проведення негласних слідчих (розшукових) дій, чи ні.

Частиною 5 ст. 290 КПК України передбачено, що у документах, які надаються для ознайомлення, можуть бути видалені відомості, які не будуть розголошені під час судового розгляду. Видалення повинно бути чітко позначено. За клопотанням сторони кримінального провадження суд має право дозволити доступ до відомостей, які були видалені.

Видалення та знищення це окремі процесуальні дії, оскільки знищення веде до неможливості відтворення, а видалення не передбачає знищення.

Статтею 380 КПК України передбачено, якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

З огляду на вказане, суд вважає, що ухвала суду від 24 липня 2024 року в частині зобов`язання прокурора виконати процесуальні дії є цілком зрозумілою та роз`ясненню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 380 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити в задоволенні заяви прокурора Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 про роз`яснення судового рішення під час розгляду кримінального провадження №0000021, відомості про що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09 січня 2024 року відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а особами, які були відсутні при її проголошенні - з моменту отримання копії цієї ухвали.

Суддя ОСОБА_1