Миколаївський районний суд Миколаївської області
Справа № 945/2135/24
Провадження № 1-кп/945/576/24
Ухвала

Іменем України

09 вересня 2024 року Миколаївський районний суд Миколаївської області у складі

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ;

прокурора ОСОБА_3 ;

захисника ОСОБА_4 ;

обвинуваченого ОСОБА_5 (який бере участь у режимі відеоконференції з приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 ),

у підготовчому судовому засіданні в місті Миколаєві, у режимі відеоконференції з ІНФОРМАЦІЯ_2 , у кримінальному провадженні, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

встановив:

05 вересня 2024 року до Миколаївського районного суду Миколаївської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

У підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження проти призначення кримінального провадження до судового розгляду не заперечували.

Заслухавши прокурора, захисника та обвинуваченого, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з таких підстав.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Угод укладених у кримінальному провадженні до суду не надійшло. Підстав для повернення обвинувального акта прокурору, а також підстав для закриття кримінального провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового розслідування не вбачається. Кримінальне провадження підсудне Миколаївському районному суду Миколаївської області.

Судове засідання, з урахуванням принципу гласності та відкритості, належить проводити відкрито. Обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України судом не встановлені.

Склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді є таким: прокурор, потерпілий, захисник, обвинувачений, свідки.

Таким чином, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду.

Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

З урахуванням того, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`ять років позбавлення волі, суд вважає за необхідне доручити органу з питань пробації скласти та надати суду досудову доповідь щодо обвинуваченого.

Крім цього, 09 вересня 2024 року прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , в умовах гауптвахти Військової служби правопорядку. Обґрунтовуючи клопотання, прокурор посилається на існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання та просив продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений у судовому засіданні залишив вирішення клопотання на розсуду суду, однак зауважив, що у нього є мати, яка потребує його догляду.

Захисник у судовому засіданні просив обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання, оскільки обвинувачений за місцем служби характеризується позитивно, має поранення, а ризики вказані у клопотанні є лише припущенням сторони обвинувачення.

Заслухавши сторін кримінального провадження та вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, судом встановлено таке.

16.07.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку, передбаченому ст. 208 КПК України.

ОСОБА_5 під час проведення досудового розслідування обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк дії запобіжного заходу спливає 13 вересня 2024 року (включно).

Згідно з ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, і може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є, зокрема, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання спробам, у тому числі: згідно з п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховуватися від суду; згідно з п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; згідно з п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; згідно з п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , суд враховує особу обвинуваченого ОСОБА_5 , який є військовослужбовцем Збройних Сил України за мобілізацією, виконував бойові завдання, отримував бойове поранення та за місцем служби характеризується нейтрально. Обвинувачений ОСОБА_5 раніше не судимий, але наразі обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а тому суд, поміж іншого, враховує і тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Також, суд враховує і те, що, злочин у вчиненні якого наразі обвинувачується ОСОБА_5 був вчинений під час несення служби, і потерпілий і обвинувачений є військовослужбовцями, а також у реєстрі матеріалів досудового розслідування також є свідки, і сукупність вказаних обставин може створити сприятливі умови для вчинення обвинуваченим будь-якого впливу на вказаних осіб.

Щодо перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, то суд вважає, що вказаний ризик прокурор не обґрунутвав та існування такого ризику не підтверджено жодним доказом, доданим до клопотання.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, то суд враховує те, що ОСОБА_5 раніше не судимий і доводи щодо цього ризику є безпідставними, оскільки вказаний ризик є викладеним прокурором, але належним чином такий ризик прокурор не обґрунтував, а клопотання містить лише припущення прокурора про зв`язок між грубим порушенням військової дисципліни обвинуваченим та його можливого ухилення від кримінальної відповідальності, зокрема, шляхом самовільного залишення військової частини.

Сторона захисту правом збирання та подання до суду документів та інших доказів, в порядку, визначеному ст. 22 КПК України, не скористалась.

З огляду на викладене, суд вважає, що є підстави вважати, що у обвинуваченого наявні ризики: переховуватися від суду та незаконно впливати на потерпілого та свідків.

Зазначені ризики є суттєвими і їх неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу більш м`якого ніж тримання під вартою.

У зв`язку з викладеним суд вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_5 , з метою запобігання переховування обвинуваченого та унеможливлення впливу на потерпілого та свідків, відносно останнього слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених КПК України.

Пунктом 2 частини 4 статті 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Так, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, тобто в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, яке небезпечне для життя в момент заподіння, а тому слідчий суддя не вбачає підстав для визначення розміру застави при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 196, 197, 199, 205, 314-316, 350, 369, ч. 1 ст. 370 КПК України, суд, -

постановив:

Призначити кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 19 вересня 2024 року на 13 годину 00 хвилин у приміщенні Миколаївського районного суду Миколаївської області.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

У судове засідання викликати прокурора, потерпілого, захисника, обвинуваченого, свідків.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, в умовах гауптвахти Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.

Строк дії даної ухвали закінчується 11 листопада 2024 року (включно).

Ухвала, в частині призначення справи до судового розгляду окремому оскарженню не підлягає. На ухвалу щодо продовження строку дії запобіжного заходу може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали. Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції, не зупиняє судовий розгляд у суді першої інстанції.

Суддя ОСОБА_1