УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 дослідивши клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -

в с т а н о в и в :

Представник власника майна звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт на майно, а саме: автомобіль Toyota Land Cruiser НОМЕР_1 ; автомобіль Skoda Superb НОМЕР_2 .

Дослідивши клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути представнику власника майна, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до змісту ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, статтею 174 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо, його підпис; перелік і вид майна, арешт на який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт із зазначенням дати та номеру справи з наданням його копії; обставини, що свідчать про необґрунтованість накладення арешту або відсутність потреби у подальшому застосуванні цього заходу.

Разом з тим, представником власника майна ОСОБА_3 слідчому судді подано клопотання, без надання копії ухвали слідчого судді про накладення арешту на майно, в якій було б зазначено про те, що саме ОСОБА_2 є власником або володільцем арештованого майна та без надання копій правовстановлюючих документів на арештоване майно.

Крім того, відсутність копії ухвали слідчого судді про накладення арешту на майно позбавляє слідчого суддю можливості правильно визначити підсудність справи і особу, яка має право за законом звернутися з клопотанням до слідчого судді про скасування арешту майна, а також особу, за клопотанням якої було арештовано майна і яку необхідно викликати на розгляд клопотання.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

У КПК України відсутня спеціальна норма, яка б регламентувала дії слідчого судді у разі встановлення невідповідності клопотання про скасування арешту майна вимогам законодавства, зокрема вимогам ч. 1 ст. 174 КПК України.

Разом з тим, виходячи з положень ч. 3 ст. 172, п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу права знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Зазначена ухвала не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді або в іншому судовому порядку та не перешкоджає захисту прав особи, яка подала заяву, в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

Клопотання представника власника майна ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: