печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2024 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника підозрюваної адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001724 від 22.07.2024, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

УСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у кримінальному провадженні № 0001724 від 22.07.2024.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені 22.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001724 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 2 травня 2024 року у невстановленому досудовим розслідування місці, під час воєнного стану у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , колишньої працівниці Посольства Киргизької Республіки в Україні ( далі - Посольство) виник злочинний умисел, направлений на вимогу передачі чужого майна, а саме грошових коштів з погрозою розголошення відомостей про завгоспа-водія Посольства ОСОБА_7 та інших працівників Посольства, які останній бажав зберегти в таємниці.

02.05.2024, ОСОБА_4 , вирішивши використати інформацію, отриману під час роботи в Посольстві для незаконного збагачення шляхом вимагання та одержання в подальшому від ОСОБА_7 грошових коштів з погрозою розголошення відомостей, які потерпілий бажав зберегти в таємниці, зателефонувала останньому та повідомила про свій наміри.

Як зазаначає слідчий у клопотанні, реалізуючи злочинний умисел, спрямований на незаконне вимагання грошових коштів, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, з корисливих спонукань за попередньою змовою групою осіб, будучи обізнаною, що з 24.02.2022 на території України введений воєнний стан, ОСОБА_4 в період з 02 травня по 31 липня 2024 року, використовуючи власний обліковий запис в месенджері «WhatsApp» (з ідентифікаційними даними SIM-картки з номером НОМЕР_1 ), надіслала повідомлення на обліковий запис в месенджері «WhatsApp» зареєстрований за номером НОМЕР_2 , який використовував ОСОБА_7 про боргові зобов`язання перед нею, з погрозами оприлюднення широкому загалу компрометуючої інформації, що стала їй відома під час роботи в Посольстві, включаючи публікацію цієї інформації на загальнодоступних Інтернет-ресурсах та в засобах масової інформації, супроводжуючи повідомлення неодноразовими пред`явленнями протиправної вимоги передачі їй грошових коштів на загальну суму 6000 доларів США, за не оприлюднення вказаної інформації. Для створення реальної загрози в повідомленнях, ОСОБА_4 здійснювала натяки, яку саме компрометуючу інформацію планує розголосити та повідомила, що передача грошових коштів буде здійснюватися шляхом передачі грошових коштів через її довірену особу та шляхом перерахування грошових коштів на належний їй банківський рахунок за номером банківської картки НОМЕР_3 .

25.06.2024 орієнтовно о 13 годині 20 хвилин, ОСОБА_7 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а саме контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту, перебуваючи в приміщенні закладу громадського харчування «NOIR», за адресою: місто Київ, вулиця Михайла Бойчука, 12, зустрівся з ОСОБА_8 , який діяв за вказівкою ОСОБА_4 , проте не був обізнаний у її злочинних намірах.

З матеріалів клопотання убачається, що ОСОБА_8 , діючи за вказівкою ОСОБА_4 , отримав від ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 1000 доларів США, що еквівалентом, згідно з офіційним курсом НБУ станом на 25.07.2024 становить 41217 (сорок одна тисяча двохсот сімнадцять) гривень 4 (чотири) копійки. Після чого, ОСОБА_8 , утримуючи при собі вищезазначені 1000 доларів США, з закладу «NOIR» вийшов та попрямував у невідомому напрямку.

В подальшому, ОСОБА_7 , продовжуючи отримувати повідомленнях в месенджері «WhatsApp» від ОСОБА_4 з погрозами щодо розголошення компрометуючої інформації відносно нього та інших працівників Посольства, яку б бажав зберегти в таємниці, реально сприймаючи ці погрози та побоюючись їх реалізації, 26.07.2024 о 15 годині 54 хвилини, перебуваючи у відділенні АТ КБ «Приватбанк» за адресою: місто Київ, вулиця Євгена Коновальця, 33, за вимогою ОСОБА_4 перерахував грошові кошти в загальній сумі 20000 (двадцять) тисяч гривень на банківський рахунок за номером банківської картки АТ КБ «Приватбанк» НОМЕР_3 , що належить останній.

Продовжуючи перебувати під моральним тиском ОСОБА_4 та отримувати від неї повідомлення в месенджері «WhatsApp» з погрозами щодо розголошення компрометуючої інформації відносно себе та інших працівників Посольства, яку б бажав зберегти в таємниці, ОСОБА_7 , реально сприймаючи погрози та побоюючись їх реалізації, 31.07.2024 о 12 годині 07 хвилини, перебуваючи у відділенні АТ КБ «Приватбанк» за адресою: місто Київ, вулиця Євгена Коновальця, 33, за вимогою ОСОБА_4 перерахував грошові кошти в загальній сумі 12 000 (дванадцять) тисяч гривень на банківський рахунок за номером банківської картки АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 , що належить останній.

Незаконно отриманим майном, а саме грошовими коштами ОСОБА_4 розпорядилась на власний розсуд, чим завдала потерпілому ОСОБА_7 майнову шкоду на загальну суму 73217 (сімдесят три тисячі двісті сімнадцять) гривень 4 (чотири) копійки.

У ході досудового розслідування встановлено, що 31.07.2024 о 14 год. 09 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженку міста Запоріжжя, громадянку України, помічника керівника КІНД ІНТЕРСЛУХ, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , (зі слів) раніше не судиму, затримано в порядку ст. 208 КПК України (фактично затримано о 14 год. 08 хв.).

31.07.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, а саме у вимозі передачі чужого майна з погрозою розголошення відомостей, які потерпілий бажає зберегти в таємниці (вимагання), вчиненому в умовах воєнного стану.

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого їй правопорушення підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_7 від 22.07.2024, допитам та додатковими допитами потерпілого ОСОБА_7 , допитом свідка ОСОБА_9 , оглядом предметів (мобільних телефонів потерпілого та свідка), затриманням підозрюваної ОСОБА_4 , протоколами обшуків.

Підозрювана згідно з ст. 12 КК України вчинила особливо тяжкий злочин, передбачений ч. 4 ст. 189 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 покладається необхідність запобігти спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, у вказаному кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Аналізуючи всі дані про особу підозрюваної ОСОБА_4 , враховуючи те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання покладених на нею процесуальних обов`язків, орган досудового розслідування прийшов до висновку, що тільки застосування саме запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе усунути ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Таким чином, сторона обвинувачення вважає за необхідне застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки міста Запоріжжя, громадянки України, помічника керівника КІНД ІНТЕРСЛУХ, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , (зі слів) раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , крім випадків звернення за невідкладною медичною допомогою. Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , такі обов`язки: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утриматися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів.

Прокурор в судовому засіданні підтримала клопотання з викладених у ньому підстав, просила його задовольнити.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечувала, зазначивши, що ризики відсутні, підозра необґрунтована, просила застосувати більш м`який запобіжний захід.

Підозрювана в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечувала, підтримала позицію захисника.

Вислухавши думку прокурора в обґрунтування заявленого клопотання, пояснення підозрюваної та її захисника, вивчивши клопотання та дослідивши долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Установлено, що слідчим відділом Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві, за процесуального керівництва Печерської окружної прокуратури міста Києва, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження відомості про яке внесені 22.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001724 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

31.07.2024 о 14 год. 09 хв. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженку м. Запоріжжя, помічника керівника КІНД ІНТЕРСЛУХ, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судиму, затримано в порядку ст. 208 КПК України (фактично затримано о 14 год. 08 хв.).

31.07.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, а саме у вимозі передачі чужого майна з погрозою розголошення відомостей, які потерпілий бажає зберегти в таємниці (вимагання), вчиненому в умовах воєнного стану.

Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого правопорушення підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_7 від 22.07.2024, допитам та додатковими допитами потерпілого ОСОБА_7 , допитом свідка ОСОБА_9 , оглядом предметів (мобільних телефонів потерпілого та свідка), затриманням підозрюваної ОСОБА_4 , протоколами обшуків.

Підозрювана згідно з ст. 12 КК України вчинила особливо тяжкий злочин, передбачений ч. 4 ст. 189 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років.

Копія клопотання та доданих до нього матеріалів, відповідно до ч. 2 ст. 184 КПК України, підозрюваній надані.

Згідно з ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Як визначено у ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Таким чином слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Слідчим у клопотанні та доданих документах доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає доведеним наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків, у вказаному кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Як визначено у ст. 178 КПК України, при вирішення питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якої підозрюється особа.

Відтак, оцінивши тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, його характер, наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, данні про особу підозрюваної, її вік, міцність соціальних зв`язків, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши підозрюваній цілодобово залишати місце свого проживання: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 14:03, 31.09.2024, за виключенням необхідності звернення за медичною допомогою у невідкладних випадках, слідування в укриття цивільного захисту при оголошенні сигналу небезпеки природнього, техногенного або військового характеру.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утриматися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення та правильності кваліфікації її дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 178, 181, 193, 194, 199, 202, 205, 206, 208, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заборонити підозрюваній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобово залишати місце свого проживання: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 14:03, 30.09.2024, за виключенням необхідності звернення за медичною допомогою у невідкладних випадках, слідування в укриття цивільного захисту при оголошенні сигналу небезпеки природнього, техногенного або військового характеру.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України наступні обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утриматися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

6) носити електронний засіб контролю.

На підставі ч. 4 ст. 535 КПК України слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, повідомити слідчого суддю, який постановив ухвалу, про її виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10