Справа № 202/6968/24
Провадження № 1-кп/202/1502/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду міста Дніпропетровська кримінальне провадження, відомості про яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000611, у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця міста Грозного російської федерації, який має середню освіту, одружений, офіційно не працевлаштований, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, -

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до обвинувального акту, ОСОБА_4 , приблизно о 18 годині 00 хвилин 24 травня 2024 року, більш точний час під час досудового розслідування встановити не виявилося можливим, знаходився у приміщенні танцювального залу на першому поверсі СЗШ

АДРЕСА_3 , де у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), що належить потерпілому ОСОБА_5 , вчиненому в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), ОСОБА_4 , з метою власного незаконного збагачення, діючи умисно, розуміючи, що на усій території України, відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022 (зі змінами), введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, з корисливих мотивів та з особистої зацікавленості, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення майнової шкоди, перебуваючи у приміщенні танцювального залу на першому поверсі СЗШ № 139 ДМР, що по вул. Березинська 4 у місті Дніпро, шляхом вільного доступу, приблизно о 18 годині 00 хвилин 24 травня 2024 року, більш точний час під час досудового розслідування встановити не виявилося можливим, взяв пилу електричну шабельну «Machtz MRS-1350» з індивідуальним номером: НОМЕР_1 , яка належить потерпілому ОСОБА_5 .

Далі, ОСОБА_4 , знаходячись у вказаному місці та у зазначений час, доводячи свій злочинний умисел до кінця, разом із викраденим майном, а саме пилою електричною шабельною «Machtz MRS-1350» з індивідуальним номером: НОМЕР_1 , залишив приміщення танцювального залу на першому поверсі СЗШ АДРЕСА_3 , та таким чином місце вчинення кримінального правопорушення покинув, розпорядившись в подальшому викраденим майном на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_5 майнову шкоду на загальну суму 1451 гривня 04 копійки.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

В судовому засіданні обвинувачений проти закриття кримінального провадження на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, не заперечував.

Потерпілий ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином та своєчасно.

Відповідно до ст.56 КПК України брати участь у судовому засіданні - це право, а не обов`язок потерпілого і його представника у кримінальному провадженні, перелік його прав не є вичерпним і не обмежується лише цією статтею, тому суд, порадившись на місці, розглянув вказане клопотання за їх відсутності.

Вислухавши думку прокурора, обвинуваченого, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про задоволення клопотання обвинуваченого та закриття кримінального провадження, виходячи з наступного.

Згідно ст.284 ч.1 п.4-1 КПК України кримінальне провадження закривається у разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

09.08.2024р. набув чинності Закон №3886-ІХ від 18.07.2024р. «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким викладено нову редакцію статті 51 КУпАП, якою визначено, що викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З урахуванням зазначеного, викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, виходячи із того розміру неоподаткованого мінімуму доходів громадян, який діяв на момент вчинення діяння.

Відповідно до пункту 5 підрозділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації злочинів або порушень, для яких сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 ПКУ для відповідного року.

Підпунктом 169.1.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Згідно ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року установлено прожитковий мінімум для працездатної особи у розмірі 3 028 грн. 00 коп.

З урахуванням наведеного, сума соціальної пільги у 2024 році становить 1 514 грн., тобто для кваліфікації кримінального правопорушення неоподатковуваний мінімум у 2024 році становить 1514 грн., відповідно два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у 2024 році становить 3 028 грн. 00 коп.

Згідно обвинувального акту, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні таємного викрадення чужого майна в умовах воєнного стану 24.05.2024 р. на суму 1451 грн. 04 коп., яка на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Статтею 3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить Кримінальний кодекс України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. Кримінальна протиправність діяння, а також його караність та інші кримінально-правові наслідки визначаються тільки цим Кодексом.

Згідно ст.4 КК України, кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Відповідно до ст.58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

За змістом ч.1 ст.5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Враховуючи наведене, Закон №3886-ІХ від 18.07.2024р. «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», із врахуванням положень ст.58 Конституції України та ст.5 КК України, має зворотну дію в часі, і як наслідок, поширюється на обвинуваченого ОСОБА_6 .

Також судом ураховується усталена практика Європейського суду з прав людини щодо поняття «якість закону» - національне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на права осіб. Відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони.

Європейський суд з прав людини вважає, що ст.7 «Ніякого покарання без закону» Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є важливою складовою принципу верховенства права. Він також підтвердив, що зазначена стаття Конвенції допускає принцип ретроспективності більш м`якого кримінального закону. На цьому принципі ґрунтується правило, згідно з яким за наявності відмінностей між чинним на час вчинення злочину кримінальним законом та законом, який набрав чинності перед винесенням остаточного судового рішення, суди мають застосовувати той із них, положення якого є більш сприятливими для обвинуваченого.

Враховуючи наведене, а також згоду обвинуваченого ОСОБА_4 на закриття кримінального провадження на цій підставі, кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, підлягає закриттю на підставі ст.284 ч.1 п.4-1 КПК України у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 не обирати.

Долю речових доказів належить вирішити відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Судові витрати на залучення експертів у зв`язку з проведенням товарознавчої експертизи становить 200 грн., відповідно до ст.124 КПК України, слід віднести за рахунок держави.

Керуючись Законом України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», ст.5 КК України, п.4-1 ч.1 ст.284, ч.2 ст.284, 372, 479-2 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Кримінальне провадження внесене 26.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000611 за обвинуваченням ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - закрити згідно п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку з втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Запобіжний захід обраний у відношенні ОСОБА_4 до набрання ухвалою законної сили скасувати.

Речові докази: пилу електричну шабельною «Machtz MRS-1350» з індивідуальним номером: НОМЕР_1 , яка передана на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_5 залишити у власності останнього.

Процесуальні витрати на залучення експертів у зв`язку з проведенням товарознавчої експертизи в розмірі 200 грн. 00 коп. віднести за рахунок держави.

Після набрання даною ухвалою законної сили спрямувати її до ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області для прийняття рішення про притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності за ч 1 ст. 51 КУпАП.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через суд, який постановив ухвалу, протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя ОСОБА_1