ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 630/993/24 Слідчий суддя ОСОБА_1
1-кс/630/340/24 Доповідач ОСОБА_2
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1181/24
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Люботинського міського суду Харківської області 09 жовтня 2024 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 від 02 жовтня 2024 року на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області,

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Люботинського міського суду Харківської області 09.10.2024 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 від 02 жовтня 2024 року на бездіяльність уповноваженої особи ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області.

Не погодившись з вказаною ухвалою, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову, якою зобов`язати уповноважену особу ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області внести до ЄРДР відомості за повідомленням адвоката ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення від 01.10.2024 та зобов`язати уповноважену особу ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надати ОСОБА_6 витяг з ЄРДР через 24 години з моменту внесення відомостей за повідомленням ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення від 01.10.2024.

Мотивуючи доводи апеляційної скарги, ОСОБА_6 посилається на невідповідність ухвали слідчого судді вимогам КПК, у зв`язку з неправильним застосуванням вимог закону.

Зазначає, що в поданій заяві від 01.10.2024, він виклав достатні, вагомі фактичні відомості, що можуть свідчити про вчинення працівником правоохоронного органу кримінального правопорушення.

Станом на 02.10.2024 відомостей про внесення заяви до ЄРДР він не отримав, відповідні відомості до ЄРДР не внесені.

Вважає поданий слідчому судді лист від 07.10.2024 за підписом начальника СВ ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області таким, що не відповідає фактичним обставинам події, а його скарга до слідчого судді є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Повідомлені належним чином про час та місце розгляду апеляційної скарги, учасники провадження до суду апеляційної інстанції не прибули, ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просив розглянути скаргу за його відсутністю.

Відповідно до вимог частини 4 статті 405 КПК України дані обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши представлені матеріали судового провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.

З матеріалів провадження вбачається, що 01.10.2024 адвокат ОСОБА_6 звернувся до начальника ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області з заявою про вчинення слідчим ОСОБА_7 кримінального правопорушення.

Оскільки відомості до ЄРДР за заявою адвоката ОСОБА_6 внесені не були, 02.10.204 він вернуся до слідчого судді зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважену особу ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області внести до ЄРДР відомості за повідомленням адвоката ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення від 01.10.2024 та зобов`язати уповноважену особу ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надати ОСОБА_6 витяг з ЄРДР через 24 години з моменту внесення відомостей за повідомленням ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення від 01.10.2024 направивши на його електронну адресу.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_8 , слідчий суддя виходив з того, що відомості, викладені у заяві ОСОБА_6 від 01.10.2024, є недостатніми для того, щоб розпочати кримінальне провадження, та дійшов висновку про відсутність підстав для зобов`язання органу досудового розслідування внести відомості, які в ньому викладені, та розпочати розслідування відсутні, а його заява не є повідомленням про кримінальне правопорушення, оскільки не містить необхідних фактичних даних про вчинення кримінального правопорушення.

З такими висновками слідчого судді погоджується й суд апеляційної інстанції, виходячи з наступного.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За приписами частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ж ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про кримінальне правопорушення, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Положеннями КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, в силу вимог частин 1 та 2 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28.05.1985, одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Як встановлено слідчим суддею та перевірено судом апеляційної інстанції, ВП № 2 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 000469 від 23.08.2024 року на підставі повідомлення ОСОБА_9 .

На 01.10.2024 слідчий ОСОБА_7 здійснив виклик ОСОБА_6 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 з метою проведення допиту у якості свідків.

Разом з цим, ОСОБА_6 надає правову допомогу своїй дружині ОСОБА_10 та сину ОСОБА_11 .

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що згідно відеозапису здійсненого ОСОБА_6 01.10.2024 в кабінеті слідчого ОСОБА_7 , ОСОБА_6 заперечував на його допиті у якості свідка та наполягав на своєму статусі захисника: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , а його допит є перешкоджанням його діяльності, як адвоката.

З цих підстав, суд апеляційної інстанції зазначає, що згідно частини 1 статті 36 та частини 5 статті 40 КПК України слідчий, прокурор здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Відповідно, слідчий самостійно визначає порядок проведення слідчих (розшукових) дій.

При цьому, ОСОБА_6 будучи учасником кримінального провадження має певний обсяг права та обов`язків, передбачених КПК України та незгода з діями чи бездіяльністю слідчого повинна виражатися у процесуальний спосіб та в порядку встановленому КПК України.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення скарги ОСОБА_6 від 02.10.2024.

Зважаючи на викладене, доводи апеляційної скарги щодо незаконності, необґрунтованості ухвали слідчого судді та винесення її з порушенням вимог КПК України, не знайшли свого обґрунтованого підтвердження під час апеляційної перевірки ухвали слідчого судді.

З огляду на викладене, підстав для скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді за доводами апеляційної скарги ОСОБА_6 , суд апеляційної інстанції не вбачає, у зв`язку з чим, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись статями 303, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу судді Люботинського міського суду Харківської області 09 жовтня 2024 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий -

Судді: