Єдиний унікальний номер 305/4632/24
Номер провадження 1-кс/305/378/24
УХВАЛА

Іменем України

28.11.2024 м. Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого - заступника начальника СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000449 від 14.10.2024 стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , зареєстрованого АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, вчителя ІНФОРМАЦІЯ_2 , з вищою освітою, одруженого, має на утриманні одну малолітню дитину, не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

встановив:

До Рахівського районного суду 28.11.2024 надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 .

Доводи клопотання зводяться до такого.

1. ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК, а саме незаконне переправлення осіб через державний кордон України, організація незаконного переправлення осіб через державний кордон України, керівництво такими діями або сприяння їх вчиненню порадами, вказівками, наданням засобів або усуненням перешкод, вчинене щодо кількох осіб, за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів.

2. Обставини підозри підтверджуються доказами, зібраними під час досудового розслідування, зокрема протоколом огляду місця події, протоколом затримання, показаннями свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, постановою про долучення речових доказів.

3. Наявні ризики, які свідчать про можливе вчинення підозрюваним дій, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення.

4. Застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти настанню вказаних ризиків.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 просили задовольнити клопотання з викладених у ньому підстав, застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням застави, розмір якої залишили на розсуд суду у межах, передбачених законодавством.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 вважає, що з урахуванням наявності обґрунтованої підозри, наявності ризиків, затримання підозрюваного в порядку ст. 208 КПК України, обставин, які характеризують підозрюваного, наявні підстави для застосування даного запобіжного засобу з визначенням застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів, тобто ближче до мінімального розміру, навівши доводи про наявність на утриманні дитини з інвалідністю І групи, наявність постійного місця роботи та міцних соціальних зв`язків, середньомісячного доходу в розмірі 10 тисяч гривень.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечив щодо застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням розміру застави, вважає достатньою заставу в розмірі 100 тисяч гривень. Пояснив, що вину визнає частково, працює вчителем у школі, не має наміру тікати з місця свого проживання чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, його дружина не працює, також отримують допомогу на дитину.

Письмових та усних клопотань, зокрема щодо відкладення розгляду справи, виклику свідків тощо, а також заперечень по суті клопотання учасниками не подано.

При вирішенні питання щодо застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України слід надати оцінку питанням щодо обґрунтованості підозри у вчиненні кримінального правопорушення (1), наявності заявлених у клопотанні ризиків (2), можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу (3), а в разі наявності підстав для застосування запобіжного заходу - які обов`язки необхідно покласти на підозрюваного та який розмір застави визначити (4).

Дослідивши клопотання та додані матеріали, заслухавши учасників, слідчий суддя встановив наступне.

1. Кримінальне процесуальне законодавство України не містить поняття «обґрунтованої підозри», однак усталеною практикою ЄСПЛ визначено, що обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, водночас факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

ОСОБА_5 підозрюється у тому, що протягом листопада 2024 року у телефонному режимі надавав вказівки ОСОБА_8 щодо дій, спрямованих на незаконне переправлення через державний кордон, а 27.11.2024 близько 14:15 години, поблизу магазину навпроти будівлі за адресою: АДРЕСА_3 , під час отримання частини грошової винагороди від ОСОБА_8 за незаконне переправлення через державний кордон України з Румунією в розмірі 5 000 доларів США його було затримано.

Письмове повідомлення про підозру вручено ОСОБА_5 28.11.2024 о 10 год, затриманий він о 14:15 год 27.11.2024, тому строки затримання без ухвали слідчого судді та до повідомлення про підозру стороною обвинувачення не порушено.

Обґрунтованість підозри підтверджується наступними дослідженими документами:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , у якому зазначено обставини події щодо спроби його переправлення через державний кордон України, роль у цьому ОСОБА_5 ;

- протоколом пред`явлення особи до впізнання, відповідно до якого свідок ОСОБА_8 упізнав за пред`явленими йому світлинами ОСОБА_5 як особу на ім`я ОСОБА_9 , з ким він зустрівся 25.11.2024 в м. Рахів, та який його інструктував щодо незаконного перетину кордону і якому 27.11.2024 передав за це грошові кошти в сумі 5 000 доларів США;

- протоколом огляду місця події, під час якого вилучено імітаційні грошові кошти в сумі 5 000 доларів США, телефон ОСОБА_5 та банківську картку;

- протоколами оглядів мобільних телефонів ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , де зафіксовано переписку з приводу незаконних дій щодо переправлення осіб через державний кордон.

Отже, описана у клопотанні та повідомленні про підозру фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими матеріалами кримінального провадження вказують на наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з відповідним кримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 3 ст. 332 КК України, і такі докази є достатніми для застосування запобіжного заходу.

Водночас, на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначає, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є ймовірною та встановлених обставин достатньою для виправдання подальшого розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження з ціллю висунення обвинувачення або спростування підозри.

2. Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ряду спроб, які визначені у цій нормі як ризики.

Тому, метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення названих ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

У клопотанні слідчим зазначено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обумовлюється тим, що усвідомлюючи тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 з метою уникнення покарання і затягування справи, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, цей ризик вмотивований тим, що не всі докази у кримінальному провадженні на даній стадії досудового розслідування відшукані, тому є достатні підстави вважати що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, зможе знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з метою недоведення його вини в подальшому.

Ризик щодо можливості підозрюваного незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності наявний, оскільки не всі свідки на час розгляду клопотання допитані. Оцінюючи наявність цього ризику у кримінальному провадженні, слід виходити з встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України порядку отримання показань від свідків у кримінальному провадженні на різних його етапах, та розуміти, що ризик такого впливу зберігається до отримання показань свідків безпосередньо судом під час розгляду справи по суті. Тобто, не виключена ймовірність того, що підозрюваний, не будучи обмежений у спілкуванні зі свідками, яким відомі обставини вчинення злочину, в якому він обґрунтовано підозрюється, може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів під час проведення досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Ризик того, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що він може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків, визначених ч. 7 ст. 42 КПК України, а саме ухилятися від явки на виклик до слідчого.

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення обґрунтовується тим, що підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину та ніде не працює.

Крім цього, сторона обвинувачення просить врахувати, що на території України введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України.

Разом із тим, діяння, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , пов`язані з незаконним перетином державного кордону іншими особами, що робить можливим для нього самим скористатися такою можливістю.

Обставини кримінального провадження у своїй сукупності частково підтверджують наявність вказаних ризиків, окрім ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, що не ґрунтується на матеріалах справи, так як підозрюваний насправді має постійне місце роботи.

3. Неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, аніж тримання під вартою, обґрунтовано стороною обвинувачення такими ж доводами і з ними слідчий суддя погоджується.

У громадському житті міста ОСОБА_5 участі не приймає, підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину, має потребу у грошових коштах на лікування хворої дитини.

Недостатніми для застосування більш м`якого запобіжного заходу є відомості про те, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання та роботи, до складу сім`ї входить дружина та малолітня дочка, яка є особою з інвалідністю, позитивно характеризується за місцем роботи.

Слідчий суддя керується положеннями статті 178 КПК України щодо обов`язку при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу оцінити в сукупності всі обставини справи та статті 183 КПК України про те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Заслухавши доводи сторін, дослідивши надані документи, з урахуванням вимог наведених норм кримінального процесуального законодавства слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню.

4. Розмір застави підозрюваному та покладені обов`язки визначаються слідчим суддею з урахуванням ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, обставин кримінального правопорушення, ролі підозрюваного у ньому, його майнового стану та наявних ризиків.

Як вбачається з повідомлення про підозру, визначальна роль у організації незаконного переправлення ОСОБА_8 через державний кордон України належала невстановленій наразі досудовим розслідуванням особі чоловічої статі, а також особі на ім`я ОСОБА_10 .

Майновий стан ОСОБА_5 та його сім`ї характеризується наявністю щомісячного доходу у виді заробітної плати у розмірі близько 10 тисяч гривень, державної соціальної допомоги у зв`язку з інвалідністю дитини І групи, відомостей про розмір якого слідчому судді сторонами не надано, однак відповідно до законодавства такий розмір складає у 2024 році 2 361 гривень на місяць, а також наявністю витрат на проживання та лікування дитини.

Не надано сторонами інформації і про наявність у власності ОСОБА_5 нерухомого майна та рухомого майна, грошових активів, коштів на рахунках у банківських установах, транспортних засобів тощо, а лише щодо проживання за адресою, яка не збігається з місцем реєстрації.

З урахуванням наведених відомостей, застава підлягає визначенню в розмірі, наближеному до середнього, передбаченого законодавством за злочини даної категорії (від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Доводів та доказів про те, що застава у таких межах не здатна забезпечити виконання покладених обов`язків, стороною обвинувачення не надано.

В разі внесення застави до підозрюваного необхідно і достатньо застосувати обов`язки, передбачені пунктами 1-3 ч. 5 ст. 194 КПК України, про застосування інших обов`язків сторона обвинувачення не клопотала.

Керуючись статтею 372 КПК, слідчий суддя

постановив:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , зареєстрованого АДРЕСА_2 , громадянина України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто по 26.01.2025.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у розмірі 121 120 грн.

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на спеціальний рахунок, а саме: код отримувача (ЄДРПОУ) 26213408, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0018501, призначення платежу: кошти застави ОСОБА_5 згідно з ухвалою слідчого судді Рахівського районного суду від 28.11.2024 по справі № 305/4632/24, 1-кс/305/378/24).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент протягом дії ухвали внести заставу у розмірі, визначеному слідчим суддею.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави вважати його таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк по 26.01.2025 такі обов`язки:

- прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись за межі Рахівського району без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків після внесення застави, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному КПК та звернуто заставу в дохід держави.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_11