У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.09.2024 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, буд. 25 скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в порядку статті 303 КПК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Скарга мотивована тим, що 21.08.2024 ОСОБА_4 на електронну адресу Національного антикорупційного бюро України надіслано заяву про вчинення суддею Хмельницького окружного адміністративного суду ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, в якій заявник зазначив, що 26.07.2024 ним до Хмельницького окружного адміністративного суду подано адміністративний позов про визнання протиправними та скасування розпорядження Дунаєвецької районної державної адміністрації Хмельницької області від 17.01.2004 р. № 25/2004-р «Про припинення права постійного користування земельною ділянкою ФГ «Віта»» на території Сиворогівської сільської ради та від 06.04.2005 р. за № 264/2005-р «Про припинення права постійного користування частиною земельної ділянки ФГ « ОСОБА_6 ». 01.08.2024 суддя Хмельницького окружного адміністративного суду ОСОБА_5 постановив ухвалу про відкриття загального позовного провадження у справі № 560/10935/24, в якій підготовче судове засідання призначено на 10:30 14.08.2024 р. та встановлено сторонам строки на подання заяв по суті. У зв`язку із тим, що відзив на позовну заяву ним отримано в Електронному кабінеті 13.08.2024, останнім днем строку подання до суду відповіді на відзив, з урахуванням ч. 6 ст. 120 КАС України, було 19.08.2024 р. Крім того, заявник у цей період перебував на стаціонарному лікуванні, у зв`язку із чим ним було подано до суду клопотання про відкладення підготовчого засідання. Однак, 14.08.2024 суддя своєю ухвалою закрив провадження у справі, своє рішення обґрунтувавши тим, що спір обумовлений порушенням приватного права позивача як спадкоємця - права користування спірними земельними ділянками, які вилучені при житті спадкодавця шляхом припинення права постійного користування земельними ділянками, що вказує на існування спору про право, що виключає розгляд справи за правилами адміністративного судочинства. З наведеного, як зазначено у скарзі, вбачається неналежне виконання суддею своїх службових обов`язків, в чому вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України. Однак, жодних дій, спрямованих на внесення наданих відомостей про скоєння кримінального правопорушення до ЄРДР, уповноваженими особами НАБУ вчинено не було, у зв`язку із чим заявник просить суд зобов`язати детектива НАБУ внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення, що містяться в заяві від 21.08.2024.

У судове засідання сторони кримінального провадження не прибули.

Від заявника до суду надійшло клопотання розглядати справу у його відсутність.

Представник НАБУ у судове засідання не прибув, повідомлявся про дату слухання справи у встановленому законом порядку.

Згідно з частиною третьою статті 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Вивчивши скаргу та дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, зокрема, що через 24 години з моменту внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Водночас, положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вищевказаних положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатись такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що у заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочині (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатись такими, які мають обов`язково бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Так, з аналізу поданої слідчому судді скарги, а також заяви про кримінальні правопорушення, вбачається, що заявник повідомляє орган досудового розслідування про зловживання, допущені, на його думку, з боку судді Хмельницького окружного адміністративного суду ОСОБА_5 під час розгляду судової справи № 560/10935/24, зокрема заявник не погоджується із ухваленим даним суддею рішенням про закриття провадження у справі за позовом заявника.

Водночас, заявником не наведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, відповідно до ст. ст. 124, 126 Конституції України, положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» слідує, що правосуддя в Україні здійснюється виключно судами. Делегування функцій судів, а також привласнення цих функцій іншими органами чи посадовими особами не допускається. Судді у своїй діяльності незалежні і недоторкані. Вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється.

Процесуальні дії і акти суддів, які стосуються, зокрема, порушення і відкриття справ, підготовки їх до розгляду, судовий розгляд справи та прийняття по них судових рішень, належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження актів і дій суддів, які стосуються здійснення правосуддя, неможливий.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007 за № 8 «Про незалежність судової влади» судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені. Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством.

Сам лише факт незгоди із судовим рішенням не свідчить про його неправосудність, підроблення, отримання суддею неправомірної вигоди за прийняття такого рішення або зловживання ним службовим становищем. Можливе порушення суддею норм матеріального та процесуального права, як результат суддівської помилки, не може кваліфікуватись як кримінальне правопорушення та як підстава для притягнення судді до відповідальності.

Крім того, чинним процесуальним законодавством регламентована процедура апеляційного оскарження судових рішень, яким заявник може скористатись та оскаржити ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.08.2024 р., з якою не погоджується.

Відтак слідчим суддею не встановлено відомостей, які могли б об`єктивно свідчити, що подана заява містить достатні відомості про реальність конкретної події кримінального правопорушення.

Початок досудового розслідування без законних на те підстав є порушенням принципів верховенства права, законності та інших принципів, передбачених ст. 7 КПК України, а також вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, згідно з якими органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За таких обставин, скарга на бездіяльність уповноважених осіб Національного бюро, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись статтями 24, 36, 214, 303, 304, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1