Красилівський районний суд Хмельницької області
Справа № 677/1028/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.11.2024м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши подання, яке надійшло від Хмельницького районного сектору №5 філії Державної установи "Центр пробації" у Хмельницькій області про приведення судового рішення у відповідність до закону відносно засудженого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , засудженого 27.11.2023 Красилівським районним судом за ч. 4 ст. 185 КК України до 5 років позбавлення волі, звільненого від відбування покарання на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком 2 рік.

ВСТАНОВИВ:

Згідно подання, на даний час скасовано кримінальну протиправність вказаного діяння, з врахуванням суми викраденого засудженим, на підставі Закону України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів" № 3886-ІХ від 18 липня 2024 року, що набрав чинності 09.08.2024.

Прокурор та представник пробації подали до суду заяви, згідно яких просили подання задовольнити та розгляд справи провести за їх відсутності.

Засуджений також подав заяву про розгляд подання без його участі. Подання підтримує та просить задовольнити.

Фіксування судового розгляду за допомогою технічних засобів не здійснювалось на підставі ч.4 ст.107 КПК України.

Дослідивши подання, суд вважає, що подання підлягає задоволенню з таких підстав.

Вироком Красилівського районного суду Хмельницької області від 27.11.2023 ОСОБА_3 засуджено за ч.4 ст. 185 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі, згідно ст.75 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням з встановленим іспитовим строком 2 рік.

Згідно вироку суду, 17 червня 2022 року, близько 02 год. 05 хв., ОСОБА_3 через незачинену на замок хвіртку, зайшов на територію домогосподарства АДРЕСА_2 , де підійшов до будинку та шляхом розбиття скла у вікні, проник в середину вказаного будинку. Продовжуючи свої умисні дії на викрадення чужого майна, знаходячись в залі будинку, розуміючи, що в країні діє воєнний стан, ОСОБА_3 , з шафи, умисно, таємно, з корисливих мотивів, викрав дрель «СМІ» («Craft-Men» «ID 203»), вартістю 368,34 грн., і шліфувальну машинку «Дніпро-М», вартістю 500 грн., та із викраденим залишив вказаний будинок, тим самим спричинивши майнової шкоди потерпілій ОСОБА_4 на загальну суму 868,34 грн.

Крім того, ОСОБА_3 26 травня 2023 року, близько 09 год. 05 хв., перебуваючи у кімнаті веранди житлового будинку АДРЕСА_3 , розуміючи, що в країні діє воєнний стан, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом вільного доступу, діючи умисно, повторно, таємно, з корисливих мотивів, зі столу викрав мобільний телефон марки «Xiaomi» моделі «Redmi Note 5A Prime» вартістю 1344 грн., із сім-карткою оператора мобільного зв`язку «Київстар» вартістю 100 грн., які належать ОСОБА_5 , винісши викрадене за межі домогосподарства та розорядившись ними на власний розсуд, тим самим заподіяв потерпілому майнової шкоди на суму 1444 грн.

Відповідно до положення ст.51 КУпАП, в редакції Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-ІХ від 18.07.2024, який набрав чинності 09.08.2024, декриміналізовано викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення менше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Неоподаткований мінімум доходів громадян - це грошова сума розміром 17 гривень, встановлена пунктом 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового Кодексу України, яка застосовується при посиланнях на неоподаткований мінімум доходів громадян в законах або інших нормативно-правових актах, за винятком норм адміністративного та кримінального законодавства у частині кваліфікації злочинів або правопорушень, для яких сума неоподаткованого мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 Податкового Кодексу України. Підпунктом 169.1.1 ПК України визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Неоподаткований мінімум доходів громадян у розмірі податкової соціальної пільги з 1 січня 2023 року складав 1342 грн.

Тобто, два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян за цей період складають суму в розмірі 2684 грн.

Згідно вищевказаного вироку засуджений вчинив крадіжку чужого майна на суму, що становить менше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ч.1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує злочинність діяння, має зворотну дію у часі.

Це означає,що він поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання,але мають судимість.

Відповідно до ч.1-2 ст.74 КК України звільнення від покарання осіб, засуджених за діяння, караність якого усунута, здійснюється судом. Особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Відповідно до ст.58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 07.10.2024 у справі № 278/1566/21 зроблено висновок, що Закон України № 3886-IX від 18.07.2024, яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Також суд звертає увагу на те, що на стадії виконання вироку немає підстав вважати ОСОБА_3 засудженим за ч.1 ст. 162 КК України (враховуючи, що ознакою вчиненого злочину було незаконне проникнення до житла), тобто фактично перекваліфікувати його дії.

Прийняття такого рішення можливе лише відповідно до ч. 3 ст. 337 КПК України виключно під час судового провадження, а його постановлення в порядку ст.ст. 537, 539 КПК України не передбачено.

Пункт 13 ч. 1 ст. 537 КПК України надає право суду під час виконання вироку вирішувати лише питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання на підставі ч. 2 і ч. 3 ст. 74 КК України.

При цьому, Об`єднана палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду у постанові від 07 жовтня 2024 року у справі №278/1566/21 під час касаційного перегляду перекваліфікувала дії засудженого саме на підставі ч. 3 ст. 337 КПК України.

Таким чином, враховуючи те, що ОСОБА_3 засуджений за діяння, караність якого законом усунена, суд дійшов до висновку, що подання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.372, 539 КПК України; ст.74 КК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

подання задовольнити.

Звільнити ОСОБА_3 від покарання, призначеного вироком Красилівського районного суду Хмельницької області від 27.11.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України, у зв`язку з усуненням караності діяння.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу протягом семи днів з дня її оголошення до Хмельницького апеляційного суду через Красилівський районний суд Хмельницької області.

Суддя ОСОБА_1