Єдиний унікальний номер: 379/991/24
Провадження № 1-кс/379/147/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 рокум.Тараща

Слідчий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ставищенського відділу Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби, у кримінальному провадженні № 0000088 від 25.08.2024, за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, щодо підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Трипілля Обухівського району Київської області, громадянина України, непрацюючого, з професійно-технічною освітою, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого відповідно до ст. 89 КК України,

У С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП №2 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області капітан поліції ОСОБА_7 (надалі - слідчий), звернувся до слідчого судді з клопотанням погодженого з прокурором Ставищенського відділу Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби, у кримінальному провадженні № 0000088 від 25.08.2024, за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні СВ № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000088 від 25.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25 серпня 2024 року близько 10 год. 30 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння знаходився поруч з домоволодінням N53, по АДРЕСА_2 . В цей час через металеві ворота в гаражному приміщенні він побачив належний ОСОБА_8 мопед марки «Suzuki Let's 1», номер рами « НОМЕР_1 », чорного кольору, номер двигуна « НОМЕР_2 » та у ОСОБА_5 виник умисел на незаконне заволодіння зазначеним транспортним засобом з метою транспортуватися на ньому до місця свого проживання в м. Обухів Київської області.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом, ОСОБА_5 діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, підійшов до металевих воріт гаражного приміщення, розташованого по АДРЕСА_2 , після чого взявшись руками за праву створку воріт зняв її із завісів та таким чином проник до гаражного приміщення.

Перебуваючи в гаражному приміщенні ОСОБА_5 підійшов до мопеда та виявив відсутність ключів в замку запалювання, після чого викотив мопед за межі гаража. В подальшому ОСОБА_5 вирвав електричні кабелі із замка запалювання мопеда, та з`єднавши їх привів двигун у дію, та зник з місця події на зазначеному транспортному засобі.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в незаконному заволодінні транспортним засобом, вчинене з проникненням у приміщення, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Особа підозрюваного: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Трипілля Обухівського району Київської області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , поштовий НОМЕР_3 , громадянин України, українець, з професійно-технічною освітою, розлучений, не працює, не депутат, відповідно до ст. 89 КК України не має судимості.

26.08.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст.289 КК України.

Слідчий вважає наявними ризик, який передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України та з метою його запобігання наявні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали, посилаючись на те, що застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до ОСОБА_5 зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України та буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки.

У судовому засіданні підозрюваний не заперечував щодо обрання відносно нього запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби.

Заслухавши прокурора, який довів наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, враховуючи згоду підозрюваного, вивчивши клопотання, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ № 2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000088 від 25.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

26.08.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 2 ст.289 КК України.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого та інші відомості.

Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт - це запобіжний захід, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби.

Згідно з ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Крім того, за нормою ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме:

1.Електронним рапортом від 25.06.2024.

2.???Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.

3.???Показами потерпілого ОСОБА_8 ;

4.???Протоколом огляду місця події від 25.08.2024, в ходія якого виявлено та вилучено викрадений транспортний засіб;

5.???Протоколом огляду відеозапису від 26.08.2024, яким підтверджується зупинка викраденого транспортного засобу під керуванням ОСОБА_5 ..

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Так, вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Разом з тим, варто зазначити, що ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться з огляду на початкову стадію досудового розслідування (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

ОСОБА_5 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, покарання за скоєння якого, передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років з конфіскацією майна або без такої, та згідно з статтею 12 КК України відноситься до тяжких злочинів.

Необхідність застосування до підозрюваного домашнього арешту обґрунтовується наявністю наступних ризиків: можливість переховуватися від органів досудового розслідування і суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вказуючи на наявність ризику, передбаченого, п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий вказує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років. Окрім цього, враховуючи дані, які характеризують підозрюваного, зокрема, відсутність стійких соціальних зв`язків, вчинення злочину в стані алкогольного сп`яніння, відсутність офіційного джерела доходів та покарання, яке передбачене за вчинення даного кримінального правопорушення, дозволяє обґрунтовано припускати, що в разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення буде призначено покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, без можливості застосування норм Закону про кримінальну відповідальність, які дозволять звільнити особу від його відбування, усвідомлення чого може спонукати підозрюваного ухилятися від органу досудового розслідування та у подальшому суду, з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , характеризуючі дані про його особу, конкретні обставини справи, стан здоров`я, мету застосування даного запобіжного заходу, приймаючи до уваги, те, що прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможуть належним чином забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного (Khodorkovskiy v. Russia (Ходорковський проти Росії), § 136) та як наслідок буде порушено принцип пропорційності.

На підставі вищевикладеного слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до вимог ст. 181 КПК України орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

За змістом ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 196 КПК України, в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, що покладаються на підозрюваного, обвинуваченого та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено . В ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту зазначається точна адреса житла, яке підозрюваному, обвинуваченому забороняється залишати.

Відповідно до ч. 7 ст. 194 КПК України, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

Керуючись ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП №2 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ставищенського відділу Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний період доби, у кримінальному провадженні № 0000088 від 25.08.2024, за ознаками скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту в певний період доби, заборонивши ОСОБА_5 , в період часу з 22 .00год. до 06 .00год. наступного дня, строком на два місяці, залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням надання останньому невідкладної медичної допомоги та прослідування до укриття цивільного захисту.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора або слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) не відлучатись із м. Обухів Київської області , в якому він зареєстрований, проживає , без дозволу слідчого, прокурора, суду.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Контроль за виконанням умов та обов`язків пов`язаних з домашнім арештом покласти на ВП №2 Обухівського РУП ГУНП в Київській області в межах території обслуговування якого проживає підозрюваний.

Згідно п.2 ч.3 ст. 202 КПК України, у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло в певний період доби.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали буде оголошено 29 серпня 2024року о 15 годині 00 хвилин.

Слідчий суддя:ОСОБА_1