справа № 388/1767/24
провадження № 1-в/388/53/2024
УХВАЛА

31.10.2024м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду подання в.о. начальника Кропивницького районного сектору № 3 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області ОСОБА_3 про звільнення від призначеного покарання

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новогригорівка друга Долинського району Кіровоградської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

засудженого вироком Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01.04.2024 за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років та звільненого на підставі ст. 75 КК України від відбування основного покарання з іспитовим строком на 1 рік з покладенням обов`язків, передбачених ст. 76 КК України, у межах кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000270,

учасники судового провадження:

представник уповноваженого органу

з питань пробації ОСОБА_5 ,

прокурор ОСОБА_6 ,

особа, щодо якої подано подання ОСОБА_4 ,

встановив:

у провадження Долинського районного суду Кіровоградської області надійшло подання в.о. начальника Кропивницького районного сектору № 3 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області ОСОБА_3 про звільнення від призначеного покарання ОСОБА_4 .

На обґрунтування подання зазначено, що у зв`язку із набранням чинності Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» постала необхідність у застосуванні ч. 2 ст. 74 КК України.

Представник уповноваженого органу з питань пробації підтримав подання, просив його задовольнити обґрунтовуючи свою позицію аналогічно викладеному у ньому.

Прокурор не заперечувала проти задоволення подання уповноваженого органу з питань пробації.

ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою у якій просив розглянути подання за його відсутності. Просив подання задовольнити.

Враховуючи позиції учасників судового провадження, зваживши наведені у поданні доводи, дослідивши додані до нього матеріали та вивчивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку про задоволення подання з огляду на таке.

Відповідно до умов п. 13 ч. 1 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений ч. 2 ст. 539 цього Кодексу, має право вирішувати питання про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених ч. 2 і ч. 3 ст. 74 КК України.

Положеннями п. 2 ч. 2 ст. 539 КПК України передбачено, що клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених п. 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до ч. 3 ст. 57, ч. 1 ст. 58, ч. 1 ст. 62 КК України), п. 11, п. 13, п. 13-2 ч. 1 ст. 537 КПК України.

Судом встановлено, що вироком Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01.04.2024, який набрав законної сили ОСОБА_4 було засуджено за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у виді позбавлення волі строком на 5 років та звільнено на підставі ст. 75 КК України від відбування основного покарання з іспитовим строком на 1 рік з покладенням обов`язків, передбачених ст. 76 КК України.

За даними зазначеного вироку кримінальне правопорушення було вчинене 26.02.2024, а вартість викраденого майна становила 582,33 грн.

Положеннями ч. 4 ст. 185 КК України встановлено кримінальну відповідальність за крадіжка, вчинена у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.

Положеннями ч. 1 ст. 185 КК України встановлено кримінальну відповідальність за таємне викрадення чужого майна (крадіжка).

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції, яка була чинною станом на час події кримінального правопорушення) було встановлено адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати.

При цьому, положеннями ч. 3 ст. 51 КУпАП (у редакції, яка була чинною станом на час події кримінального правопорушення) було визначено, що викрадення чужого майна вважається дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

09.08.2024 набрав законної сили Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким ст. 51 КУпАП була викладена у новій редакції.

Наразі положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Крім того, положеннями ч. 2 ст. 51 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за дії, передбаченіч.1 цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України настає у разі перевищення вартості викраденого майна двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Неоподатковуваний мінімум доходів громадян - це грошова сума, яка регламентується Податковим кодексом України.

Відповідно до п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ ПК України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV ПК України з урахуванням норм абз.1пп. 169.4.1 п. 169.4 цієї статті платник податку має право на зменшення суми загального місячного оподатковуваного доходу, отримуваного від одного роботодавця у вигляді заробітної плати, на суму податкової соціальної пільги: 169.1.1 у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Станом на дату події кримінального правопорушення розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленого на 01.01.2024 відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» становив 3028,00 грн.

Положеннями ч. 2 ст. 4 КК України передбачено, що кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння.

Поряд з цим, згідно з ч. 1 ст. 5 КК України закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість

При цьому, положеннями ч. 6 ст. 3 КК України передбачено, що зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Таким чином, внесенням змін Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» до ст. 51 КУпАП, - скасовано кримінальну відповідальність за вчинення кримінальних правопорушень за ст. 185 КК України у випадках коли сума викраденого майна не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, у розмірі, встановленому на час події кримінального правопорушення, і таке скасування має зворотну дію у часі.

Отже, кримінальна караність за ст. 185 КК України з урахуванням зазначеної вище дати події кримінального правопорушення настає лише у разі перевищення вартості викраденого майна 3028,00 грн. (50% від 3028 х 2).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 74 КК України особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

З урахуванням наведеного вище, враховуючи, що Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» усунена караність за діяння, дані про яке зазначено вище, за яке ОСОБА_4 було засуджено вироком суду, то останній підлягає звільненню від призначеного покарання, - на підставі чого суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення подання уповноваженого органу з питань пробації.

Керуючись статтями 5, 74 КК України, статтями 537, 539 КПК України, -

постановив:

подання в.о. начальника Кропивницького районного сектору № 3 філії Державної установи «Центр пробації» в Кіровоградській області ОСОБА_3 про звільнення від призначеного покарання ОСОБА_4 , - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 від покарання, призначеного останньому вироком Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01.04.2024 за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, - на підставі ч. 2 ст. 74 КК України у зв`язку із усуненням караності діяння за яке його було засуджено.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Долинський районний суд Кіровоградської області протягом семі днів з дня її проголошення.

Учасники судового провадження мають право отримати копію ухвали у суді.

Суддя ОСОБА_1