ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

14 серпня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 23.07.2024 року, про надання витягу з ЄРДР та вручення пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області зі скаргою, в порядку ст. 303 КПК України, в якій зазначив, що 23 липня 2024 року близько 18.00 год. у дворі багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , його дружина виявила непристойні надписи, зухвало продерті на лакофарбовому покритті їх сімейного автомобіля в районі задньої дверці багажника та через весь задній бампер таким чином, що до відновлення лакофарбового покриття користуватися автомобілем неможливо з огляду на основи суспільної моралі. Цими хуліганськими діями, що є грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю та винятковим цинізмом, невідомий зловмисник завдав його родині не тільки матеріальну шкоду, пов`язану з відновленням покриття автомобіля, але і моральну, що значно перевищує матеріальну шкоду, таким чином, його родині було завдано шкоду у великих розмірах.

По спецлінії він викликав слідчо-оперативну групу та просив прийняти заяву про злочин. Заяву про злочин він надав 23 липня 2021 року о 18.50 год. особисто дізнавачу ОСОБА_5

30 липня 2024 року у відділенні поліції №1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області він з`ясував, що відомості про злочин за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, в зв`язку з чим він вимушений був звернутись з даною скаргою до суду.

В подальшому ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням з приводу уточнення вимог вищезазначеної скарги, в якому просив: зобов`язати дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 невідкладно, ще до внесення відомостей до ЄРДР, залучити спеціаліста експерта для зняття можливих відбитків пальців зловмисника з лакофарбового покриття автомобіля, відбору проб матеріалу з каналів подряпин і фіксації почерка невідомого зловмисника, невідкладно оглянути камери за графіком його пересування, наданого поліції 31.07.2024 окремим поясненням, що прямо передбачено п. 3 ч. 3 ст. 214 КПК України, ще до внесення відомостей до ЄРДР і від чого дізнавач незаконно ухилився; зобов`язати дізнавача ОСОБА_6 невідкладно, але не пізніше відведеного судом строку, внести відомості про вчинення невідомою особою дій, які мають ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 та ч. 1 ст. 194 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань безпосередньо із його заяви про скоєння кримінального правопорушення, у тому числі і проти нього та розпочати досудове розслідування у формі досудового слідства; зобов`язати дізнавача ОСОБА_6 , після внесення відомостей до ЄРДР, протягом 24 годин надати йому витяг з ЄРДР, так як це і передбачено ч. 1 ст. 214 КПК України, та вчинити дії, передбачені ч. 2 ст. 55 КПК України, - невідкладно, але не пізніше відведеного судом строку, вручити йому пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, так як він є потерпілим з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення, у тому числі і проти нього, а сам термін, передбачений тою ж таки ч. 2 ст. 55 КПК України, давно минув і сама ця дія ніяк не пов`язана з внесенням відомостей до ЄРДР, а мала б відбутись в обмін на отриману від нього заяву.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, у своїй скарзі просив справу розглянути у його відсутність, скаргу підтримав.

Дізнавач сектору дізнання відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлялась належним чином. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України її відсутність не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 1 розділу 3 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 6 квітня 2016 року № 139, передбачено, що внесення відомостей до реєстру здійснюється на заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

Тобто, законодавцем чітко встановлено часові межі, протягом яких заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання відповідної заяви чи повідомлення.

Таким чином, чинні процесуальні норми законодавства не передбачають для слідчого, дізнавача чи прокурора іншої альтернативи, ніж невідкладне внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

За змістом ч. 1 ст. 25 КПК України прокурор, слідчий, дізнавач зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, однак вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі від 09.11.2012 року роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності прокурора, слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як зазначено в узагальненні про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування від 12.01.2017 № 9-49/0/4-17, на відміну від процесуального порядку реагування на заяви та повідомлення про злочин, який було встановлено в КПК 1960 року, згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Проаналізувавши вищезазначені обставини та норми чинного законодавства, слідчий суддя вважає, що скаргу ОСОБА_3 слід задовольнити частково та зобов`язати уповноважену особу відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області у відповідності до ст. 214 КПК України внести відомості, викладені узаяві ОСОБА_3 від 23 липня 2024 року про кримінальне правопорушення, до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Що стосується вимог ОСОБА_3 про зобов`язання дізнавача сектору дізнання відділення поліції №1 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 невідкладно, ще до внесення відомостей до ЄРДР залучити спеціаліста експерта для зняття можливих відбитків пальців зловмисника з лакофарбового покриття автомобіля, відбору проб матеріалу з каналів подряпин і фіксації почерка невідомого зловмисника, невідкладно оглянути камери за графіком його пересування, наданого поліції 31.07.2024 окремим поясненням, то в цій частині слід відмовити, оскільки здійснення досудового розслідування до внесення відомостей до ЄРДР або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно з ч. 4 ст. 40-1 КПК України дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Отже, зобов`язання дізнавача виконати вищезазначені вимоги ОСОБА_3 , є прямим втручанням у процесуальні повноваження дізнавача.

Щодо вимоги ОСОБА_3 про зобов`язання дізнавача ОСОБА_4 після внесення відомостей до ЄРДР протягом 24 годин надати йому витяг з ЄРДР, так як це передбачено ч. 1 ст. 214 КПК України, то ця вимога є передчасною, у її задоволенні слід відмовити.

Щодо вимоги ОСОБА_3 про внесення відомостей про вчинення невідомою особою дій, які мають ознаки складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 296 та ч. 1 ст. 194 КК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, то з цього приводу слід зазначити наступне.

Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела та попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже, слідчий суддя робить висновок, що положення КПК України не покладають на слідчого, дізнавача, прокурора обов`язок вносити до Єдиного реєстру досудових розслідувань правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, яка була вказана саме у заяві (повідомленні) про вчинене кримінальне правопорушення, а лише зобов`язують коротко викласти обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення і надати їм належну правову оцінку і попередню кваліфікацію, що в цій частині відноситься до самостійної процесуальної діяльності слідчого, дізнавача, прокурора.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, яка викладена у п. 27 постанови від 03.07.2019 по справі №288/1158/16-к, а саме: закон не покладає на потерпілого обов`язку встановлення обставин кримінального правопорушення та його кваліфікації. Зазначене є винятковою компетенцією органів досудового розслідування, державного обвинувачення і суду.

На стадії внесення в ЄРДР відомостей про злочин, короткий виклад обставин і попередня кваліфікація злочину визначається суто особою, яка вносить відповідні відомості, і ніхто не вправі вплинути на ці дії, які навіть не підлягають оскарженню слідчому судді.

Нормами процесуального права до повноважень слідчого судді не віднесено визначення правової кваліфікації злочину.

Крім того, розглядаючи прохання ОСОБА_3 щодо зобов`язання дізнавача вчинити дії, передбачені ч. 2 ст. 55 КПК України, та невідкладно, але не пізніше відведеного судом строку, вручити йому пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, так як він є потерпілим з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя зауважує таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Отже, оскільки до повноважень слідчого судді при розгляді скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора під час досудового розслідування не віднесено прийняття рішення щодо визначення потерпілих у кримінальному провадженні, то в цій частині вимог ОСОБА_3 також слід відмовити.

Зі змісту ст. 307 КПК України вбачається, що за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя може винести ухвалу про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову в задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 7, 9, 11, 25, 26, 55, 214, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області у відповідності до ст. 214 КПК України внести відомості, викладені узаяві ОСОБА_3 від 23 липня 2024 року про кримінальне правопорушення, до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

В іншій частині вимог відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_7