У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання детектива Бюро економічної безпеки України про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000644 від 07 грудня 2023 року

У С Т А Н О В И В:

Детектив Бюро економічної безпеки України звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням у кримінальному провадженні № 0000644 від 07 грудня 2023 року.

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що службові особи Державного підприємства «Комбінат «Салют» Державного агентства резерву України (вул. Запасна, 7, м. Дніпро, ), діючи за попередньою змовою групою осіб, зловживаючи своїм службовим становищем, в період з 2020 по 2023 роки, в умовах воєнного стану, здійснили розтрату майна підприємства у великих розмірах, що виразилась в безпідставному перерахуванні грошових коштів на розрахункові рахунки суб`єктів підприємницької діяльності.

24 жовтня 2024 року детективом Бюро економічної безпеки України на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду від 21 жовтня 2024 року проведено обшук в житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , де фактично мешкає колишній директор ДП «ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , в ході проведення обшуку даного приміщення вилучено мобільний телефон марки SAMSUNG GALAXY A52, серійний номер НОМЕР_1 , imei НОМЕР_2 ,imei НОМЕР_3 , який використовувався та належав ОСОБА_3

24 жовтня 2024 року постановою детектива Бюро економічної безпеки України вилучене в ході обшуку майно визначено речовими доказами.

Детектив надав до суду заяву, в якій просив розглянути клопотання за його відсутності та задовольнити його з підстав, які у ньому наведені.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна проводиться без виклику власника майна.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не відбувалось на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши матеріали справи слідчий суддя зазначає наступне.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Згідно із ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення та унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню.

Слідчий суддя враховує, що вилучене майно має суттєве значення для досудового розслідування цього кримінального провадження, а також може бути використане як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Арешт майна є необхідним для забезпечення збереження речових доказів, про що зазначається у клопотанні детектива.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, клопотання детектива про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000644 від 07 грудня 2023 року законним, обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки SAMSUNG GALAXY A52, серійний номер НОМЕР_1 , imei НОМЕР_2 , imei НОМЕР_3 , який вилучений в ході проведення обшуку 24 жовтня 2024 року за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 з метою забезпечення його зберігання як речового доказу у кримінальному провадженні № 0000644 від 07 грудня 2023 року, заборонивши вчиняти дії щодо користування, відчуження та розпорядження вказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1