Справа № 461/5814/24
Провадження № 1-кп/461/567/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.08.2024 року м. Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Першотравенськ, Дніпропетровської обл., громадянина України, тимчасово безробітнього, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, що обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України,

встановив:

У провадженні Галицького районного суду м. Львова перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 . Клопотання обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.185 ККУкраїни. У ході досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 17 7КПК України, а саме можливість обвинуваченого:

1) переховуватися від суду та органів досудового розслідування, оскільки обвинувачений вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, з метою уникнення кримінальної відповідальності;

2) вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачений не працює, а отже, не має стабільного доходу, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, є раніше судимий.

3) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Враховуючи наявність обґрунтованого повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень проти власності, тяжкість покарання, особу обвинуваченого та те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, просить клопотання задовольнити.

Захисник у судовому засіданні проти клопотання заперечив, просив суд обрати більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачений у судовому засіданні підтримав позицію захисника.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд виходив з наступного.

Відповідно до ст. 178 КПК України крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, зокрема ті, що перелічені цією статтею. Так, суд враховує, зокрема тяжкість покарання, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків.

Крім того, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що наявність підстав для залишення обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Суд своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Подальше існування обґрунтованої підозри у вчиненні затриманою особою злочину є обов`язковою і неодмінною умовою належності її продовжуваного тримання під вартою.

Разом з тим, суд оцінює характер та тяжкість кримінального правопорушення, а також наявність та/або продовження існування наведених прокурором ризиків, передбачених п. п. 1, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Таким чином, вирішуючи питання про продовження строку тримання особи під вартою, суд має встановити існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки такої особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

У ході розгляду даного клопотання суд дійшов до висновку, що ризики, встановлені при вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу, не зменшились, продовжують існувати, та у судовому засіданні прокурором доведено наявність обставин, які виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

Так, з урахуванням змісту та обсягу обвинувачення, яке інкриміноване ОСОБА_4 , а саме тяжкість кримінального правопорушення та покарання, суд вважає, що ці обставини можуть спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки судовий розгляд триває.

Тому суд вважає, що ризики, визначені ч.1 ст. 177 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу відносно обвинуваченого станом на сьогодні продовжують існувати, а тому заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою судом не встановлено.

Відповідно до п. п. 61, 62 рішення Європейського суду з прав людини від 24 липня 2003 року по справі «Смирнов проти Росії», наявність підстав для утримання під вартою повинно бути оцінено по кожній конкретній справі з урахуванням всіх обставин справи. Довготривале утримання під вартою може бути виправданим лише при наявності конкретних ознак того, що цього вимагають інтереси суспільства, які незважаючи на наявність презумпції невинності, перевищують інтереси забезпечення поваги до свободи.

Продовження обвинуваченому строку тримання під вартою, незважаючи на презумпцію невинуватості, з урахуванням серйозності висунутого обвинувачення, наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на даному етапі є адекватним превентивним заходом.

Зважаючи на наведене, суд вважає доцільним продовження раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто з 01.08.2024 до 30.09.2024 включно.

Враховуючи ступінь небезпеки, обставини кримінального правопорушення, даних про особу обвинуваченого, суд вважає, що відповідно до абз. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України ОСОБА_4 слід залишити заставу 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 331 КПК України, суд -

постановив:

1. Клопотання прокурора задовольнити.

2. Продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою в Державній установі «Львівська установа виконання покарань № 19 обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Першотравенськ, Дніпропетровської обл., громадянина України, тимчасово безробітного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, що обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 30.09.2024 включно.

3. Визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яку обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на рахунок: 0757, одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України у Львівській області, банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, .

4. У разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі на ОСОБА_4 покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду на кожну вимогу;

- повідомляти про зміну постійного проживання або роботи;

- не залишати території Львівської області без дозволу суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими та іншими обвинуваченими в межах даного кримінального провадження;

- здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Якщо обвинувачений у разі внесення застави, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом семи діб з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1