Справа № 639/4720/24
Провадження № 1-кс/639/1025/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова

ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на майно -

встановив:

У поданому на розгляд слідчому судді клопотанні, прокурор порушує питання про накладення арешту на майно, яке вилучене 05.08.2024 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що ЧЧ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшла заява від гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 за фактом того, що 02.08.2024 року приблизно о 22:09 год. невстановлена особа перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 нанесла заявниці тілесні ушкодження.

Дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 , 05 серпня 2024 року в період часу з 12 год. 50 хв. по 13 год. 10 хв., проведено огляд місця події, за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено предмет схожий на кухонний ніж металевого кольору, довжиною 32 см. В подальшому, під час огляду місця події було вилучено: предмет схожий на кухонний ніж металевого кольору, довжиною 32 см.

В ході проведення досудового розслідування, було допитано в якості потерпілої ОСОБА_4 , яка пояснила, що 02.08.2024 року о 22 годині 09 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа під час нанесення тілесних ушкоджень потерпілій залишила предмет схожий на кухонний ніж металевого кольору, довжиною 32 см. на місці події.

З метою фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, та враховуючи, що вказане вище майно в подальшому буде доказом по вказаному кримінальному провадженню, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вилучені речі, оскільки його не застосування може призвести до їх зникнення та настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Таким чином з метою проведення повного, об`єктивного, неупередженого досудового розслідування, найскорішого встановлення істини по справі, а також притягнення винних до відповідальності, виникла необхідність в накладенні арешту.

Встановлено, що вказане майно імовірно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, та має бути використано для проведення подальших слідчих (розшукових) дій, має значення для подальшого встановлення кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На теперішній час триває проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Відсутність рішення про накладення арешту на вилучене майно унеможливлює належне проведення слідчих (розшукових) дій з таким майном.

У зв`язку з чим з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання та для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження та використання в подальшому в протиправній діяльності виникла необхідність в накладенні арешту.

На підставі вищевикладеного, у сторони обвинувачення виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, фактичним власником якого є гр. ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 , (м.т. НОМЕР_1 ) а саме позбавлення права на володіння, користування, відчуження та розпорядження зазначеним майном.

Таким чином, встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного встановлення всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також осіб причетних до вчинення кримінального правопорушення, забезпечення в якості речових доказів вказаного майна, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

Завданням арешту вищевказаного майна є запобігання можливості особам у яких воно вилучено, приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, перетворення, пересування, передачі, відчуження, з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Таким чином, в ході досудового розслідування встановлені відомості, які свідчать про те, що вилучене майно в ході огляду місця події, а саме: предмет схожий на кухонний ніж металевого кольору, довжиною 32 см., становлять суттєве значення для досудового розслідування.

Прокурор та власник майна повідомлялись про час та місце розгляду справи належним чином, до судового засідання не з*явились, про причину не явки суду не повідомили, звернулись до суду із заявами в яких просили проводити розгляд справи за їх відсутністю, неприбуття останніх у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання відповідно до ч.1 ст.172 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши документи та надані до суду матеріали в їх сукупності, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Крім того, ч. 1 та ч. 2 ст. 100 КПК України передбачено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою дізнавача від 05.08.2024 вищевказаний предмет схожий на кухонний ніж металевого кольору, довжиною 32 см. визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000213 від 03.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, у зв`язку з чим наявна необхідність у проведенні слідчих дій з вилученим майном щодо арешту якого звертається сторона досудового розслідування.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором у поданому клопотанні доведено, що вилучене майно, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, також має значення речових доказів по кримінальному провадженню, у звязку з чим клопотання останнього про арешт майна підлягає задоволенню.

Зберігання речових доказів здійснювати в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, а саме постановою від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 167-174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №000213 від 03.08.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.125 КК України - задовольнити.

Накласти арешт, шляхом позбавлення права на володіння, користування, відчуження та розпорядження предмет схожий на кухонний ніж металевого кольору, довжиною 32 см. який вилучено 05.08.2024 року під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , фактичним власником вилученого майна є: ОСОБА_6 .

Визначити місцем збереження зазначеного вище речового доказу кімнату зберігання речових доказів ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, пр. Любові Малої, 45.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1