печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0001594 від 11.08.2020 - прокурора першого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва - ОСОБА_1 , надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0001594 від 11.08.2020 - прокурора першого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав письмову заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій клопотання з викладених у ньому підстав підтримав, просив задовольнити.

Власники майна в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. В заявах поданих до суду, представники власника майна - адвокат ОСОБА_4 та адвокат ОСОБА_5 проти клопотання заперечували, судове засідання просив проводити без їх участі.

Частиною 1 статті 172 КПК України, передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи положення закону та принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

З наданих в обґрунтування клопотання матеріалів вбачається, що у провадженні Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань перебувають матеріали кримінального провадження № 0001594 від 11.08.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 4 ст. 190, ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 362, ч.ч. 1, 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч.ч. 1, 2 ст. 367 КК України.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що протягом вересня 2020 - лютого 2021 посадові особи ГУ Держгеокадастру в Черкаській області за попередньою змовою з службовими особами ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» та іншими невстановленими особами, зловживаючи владою та службовим становищем, з метою отримання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб, використовуючи службове становище, здійснив незаконне відчуження земельних ділянок з кадастровими номерами :01:005:0424 площею 3,2994 га та 110800000:01:005:0423 площею 2,1692 га сільськогосподарського призначення в адміністративних межах Родниківською сільською радою на користь підконтрольних йому осіб, чим спричинив тяжкі наслідки інтересам держави.

Так, у 2020 році, під час моніторингу державного інтернет-ресурсу «Публічна кадастрова карта України» - map.land.gov.ua), КСП «Родниківка» стало відомо, що на публічному сервісі індексно кадастрових картах у рубриці «розпорядження сільськогосподарськими землями» з`явилося повідомлення про видачу наказів про надання дозволу на розробку проектів землеустрою №№ 23-9491/14-20-СГ, 23-9490/14-20-СГ, № 23-9489/14-20-СГ від 25.09.2020 року щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :01:005:0424 площею 3.2994 га та :01:005:0423 площею 2.1692 га.

Маючи зазначену інформацію, КСП «Родниківка» на адресу ГУ Держгеокадастру було направлено ряд листів з вимогою про скасування вище зазначених наказів, оскільки дані земельні ділянки перебували у постійному користуванні даного підприємства.

У листопаді 2020 року, КСП «Родниківка» було змушене звернутися до Господарського суду Черкаської області з позовною заявою про вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони ГУ Держгеокадастру вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо земельних ділянок з кадастровими номерами :01:005:0424 та :01:005:0423.

05.11.2020 Господарським судом Черкаської області прийняте рішення про заборону ГУ Держгеокадастру вчиняти будь - які реєстраційні дії та дії, пов`язані з розпорядженням (користуванням, володінням) у тому числі продажем права на земельних торгах (аукціонах), земельних ділянок кадастровий, а також надання (затвердження) дозвільних документів будь яким особам на виготовлення будь якої землевпорядної документації до набрання чинності рішення суду у даній справі. Дана ухвала набрала законної сили з дня її оголошення.

Однак, у період часу з 12.11.2020 по 14.11.2020 службові особи ГУ Держгеокадастру здійснили поділ вказаних двох ділянок на чотири нові, з присвоєнням їм інших кадастрових номерів та відповідно з іншими площами:

- ділянка :01:005:0424, площею 3,2994 га була поділена на дві ділянки, а саме: на :01:005:0430 та :01:005:0431 - по 1,6497 га.

- ділянка :01:005:0423 площею 2,1692 га була поділена :01:005:0428 площею 2 га та ділянка :01:005:0429 площею 0,1692 га.

Вказані дії дали можливість вивести початкові земельні ділянки з під судової заборони та продовжити виконання проектів землеустрою на новостворені ділянки. Виконання проектів землеустрою здійснювалося інженерами ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою».

В подальшому, всупереч Указу Президента України від 15.10.2020 року № 449/2020 «Про деякі заходи щодо прискорення реформ у сфері земельних відносин» та Постанови Кабінету Міністрів України від 16.11.2020 року № 1113 «Деякі заходи щодо прискорення реформ у сфері земельних відносин», службові особи ГУ Держгеокадастру не здійснили передачу вказаних ділянок сільськогосподарського призначення з державної власності у комунальну власність новостворених територіальних громад, а саме - Паланської територіальної громади Уманського району, що є правонаступником Родниківської сільської ради Уманського району.

18.02.2021 попри втрату повноважень та з порушенням строків розгляду, службові особи ГУ Держгеокадастру видали накази про затвердження проектів землеустрою по відведенню чотирьох ділянок у власність № 23-300/14-21-сг,

№ 23-301/14-21-сг, № 23-302/14-21-сг та № 23-303/14-21-сг, а саме:

- земельну ділянку з кадастровим номером :01:005:0428 для ОСОБА_6 ,

- земельну ділянку з кадастровим номером :01:005:0429 для ОСОБА_7 ;

- земельну ділянку з кадастровим номером :01:005:0430 для ОСОБА_8 ;

- земельну ділянку з кадастровим номером :01:005:0431 для

ОСОБА_9 .

Подальшому, 25.03.2021 земельні ділянки з кадастровими номерами :01:005:0428 та :01:005:0429 були об`єднані кадастровим реєстратором Уманського управління Держгеокадастру ОСОБА_10

під новим номером :01:005:0435 та відповідно з об`єднаною площею 2,1692 га, яка була до їх поділу та відведення.

29.06.2021 ділянки з кадастровим номером :01:005:0430 та :01:005:0431 площею по 1,6497 га кожна були переоформлені на ОСОБА_11 , яка одночасно являється номінальним власником сільськогосподарського підприємства - ТОВ «Агроуспіх-2020» (, юридична адреса: смт. Маньківка Черкаська область).

Таким чином, із-за незаконних дій службових осіб ГУ Держгеокадастру вибула з постійного користування КСП «Родниківка» на користь третіх осіб земельні ділянки загальною площею 5,4686 га, що спричинило тяжкі наслідки інтересам підприємства.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, земельні ділянки з вище переліченими кадастровими номерами перебувають у власності, а саме:

- земельна ділянка з кадастровим номером :01:005:0430 перебуває у власності у ОСОБА_11 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ;

- земельна ділянка з кадастровим номером :01:005:0431 перебуває у власності у ОСОБА_11 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ;

- земельна ділянка з кадастровим номером :01:005:0435 перебуває у власності у ОСОБА_12 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , та у користуванні МПП Фірма «Ерідон» () на підставі договору оренди № 07.05.24-к від 07.05.2024.

Прокурор зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що земельні ділянки з кадастровими номерами :01:005:0430, :01:005:0431 та :01:005:0435 являється об`єктами кримінально протиправних дій та набуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

23.05.2024 постановою старшого слідчого в особливо важливих справах першого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_13 , визнано земельні ділянки з кадастровими номерами :01:005:0430, :01:005:0431 та :01:005:0435, речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Згідно положенням ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Підстави для накладення арешту на майно з іншою метою, окрім тих, що закріплені в ч. 2 ст. 170 КПК України, чинний Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку арешту майна з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину та наявність обґрунтованої підозри, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, третіх осіб (п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України). При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на слідчого та/або прокурора.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Так, слідчий суддя приходить до переконання про недоведеність з боку органу досудового розслідування, використання майна як доказу у кримінальному провадженні, оскільки останнім не надано доказів, що дане майно є предметом кримінального правопорушення та має відношення до розслідуваного злочину.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За наведених обставин, слідчий суддя приходить до висновку про недоведеність з боку прокурора у необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, оскільки даний захід є неспівмірним із засобами і метою яку прагне досягти сторона обвинувачення, а відтак відсутні підстави вважати, що існує правова підстава для арешту майна, тому клопотання підлягає залишенню без задоволення.

Більше того, за відсутності правових підстав для арешту, застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження неодмінно призведе до безпідставного обтяження.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання сторони кримінального провадження № 0001594 від 11.08.2020 - прокурора першого відділу другого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1