Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю представника власника майна ОСОБА_3 , розглянувши клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного постановою Подільського РУ ГУ МВС України в м. Києві від 04.01.2009 року. Посилаючись на положення ст. 2, 170 КПК України та ст. 328 ЦК України просила звільнити належне їй майно з-під арешту, оскільки накладеним арештом порушується її право на володіння, користування та розпорядження належною їй квартирою.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що 04.01.2009 року на підставі постанови слідчого Подільського РУГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_5 було накладено арешт на майно, а саме на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 .

Пунктом 9 Розділу XI Перехідних положень КПК України, прийнятого 13.04.2012, який набрав чинності 19.11.2012 передбачено, що запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

КПК України 1960 року передбачає, що скасування арешту вирішується особою, якою такий арешт накладався, тобто, в даному випадку слідчим.

Відповідно до правового висновку Великої палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 08.11.2019 у справі № 450/1411/16, розгляд такої категорії справ здійснюється в порядку цивільного судочинства У справі, яка переглядалась, суди встановили, що арешт на спірне майно було накладено у кримінальній справі, у якій, зокрема сторони у справі не є сторонами кримінального провадження.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

При цьому згідно з п. 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України 2012 року питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України 2012 року, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як визначено у ч. 2 ст. 174 КПК України 2012 року, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Згідно ч. 4 ст. 174 КПК України 2012 року, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Отже, порядок скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, встановлено ст. 174 КПК України 2012 року, і відповідно таке питання підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства.

Проте, вказаний арешт було накладено органом досудового слідства у 2009 році на підставі положень КПК в редакції 1960 року. Отже, розгляд зазначеної справи має відбуватися в порядку цивільного судочинства.

Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом України у постанові від 15.05.2013 року у справі № 6-26цс13 та Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 24.04.2019 року у справі № 2-3392/11 (провадження № 14-105цс19), від 15.05.2019 року у справі № 372/2904/17-ц (провадження № 14-496цс18), від 21.08.2019 року у справі № 911/1247/18 (провадження № 12-99гс19).

Враховуючи вищезазначені норми, а також ту обставину, що арешт було накладено постановою слідчого на підставі норм КПК України в редакції 1960 року, слідчий суддя, дійшов висновку про те, що клопотання слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись п. 9 розділу XI Перехідних положень КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1