Справа № 206/5936/24
Провадження № 1-кс/206/1186/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.11.2024 слідчий суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпро скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого відділу ВП №1 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

13 листопада 2024 року до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого відділу ВП №1 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області та зобов`язання вчинити певні дії.

Скарга обґрунтована тим, що 13.10.2024 він (адвокат ОСОБА_3 ) о 15 годині 30 хвилин прибув до будівлі ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки він представляв інтереси ОСОБА_4 та від його близьких родичів йому стало відомо, що останнього було затримано вранці працівниками цього РТЦК та СП. По прибуттю він звернувся до вартового, аби його пропустили до клієнта, проте вийшла особа в цивільному одязі, яка представилась «заступником начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 », не показала свої документи, хоча на його вимогу він показав усі документи, в тому числі військовий квиток, і попросив пропустити до його клієнта. Дана особа відмовила йому ( ОСОБА_3 ), мотивуючи відмову тим, що будівля ІНФОРМАЦІЯ_1 є режимним об`єктом, а тому не пропустить, оскільки 13 жовтня вихідний день. Відразу після цієї відмови о 16-00 він звернувся на гарячу лінію 102 про виклик слідчо-оперативної групи до будівлі ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 ) у зв`язку з тим, що посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_1 перешкоджають йому пройти до клієнта, ОСОБА_4 , для надання правової допомоги, якого останні утримували в цій будівлі понад 3 годи начебто для вчинення мобілізаційних завдань. По прибуттю групи СОГ ним було пояснено черговому слідчому старшому лейтенанту ОСОБА_5 , що його не впускають до будівлі ІНФОРМАЦІЯ_1 , на що він лише прийняв у нього пояснення про вчинення особою, яка представилась заступником начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 , кримінального правопорушення за ознаками, передбаченого ст. 397 КК України (перешкоджання діяльності адвоката) і пояснив, що нічого не може вдіяти. Керівництвом ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області було розглянуто його звернення та відмовлено йому у внесенні даних у ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення у зв`язку з відсутністю даних, які начебто могли б вказувати на наявність кримінального правопорушення. 17.10.2024 він надіслав на електронну пошту ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області адвокатський запит, у якому просив надати інформацію по його заяві про вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення. Відповідь ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області від 24.10.2024 №43.4/69а/з він отримав лише у своїй поштовій скриньці 06.11.2024. Ознайомившись з даною відповіддю від 24.10.2024, вважає її такою, що винесена з порушенням вимог чинного Кримінального процесуального законодавства України, оскільки. 13.10.2024 він як адвокат, представляв інтереси ОСОБА_4 відповідно до ордеру № 1325181 в ІНФОРМАЦІЯ_4 для попередження протизаконних дій посадових осіб цього ІНФОРМАЦІЯ_3 відносно свого клієнта, які виявились у вчиненні кримінального правопорушення за ст. 371 КК України. Отже, він вчиняв дії як адвокат, а не був звичайною фізичною особою. Так, йому як потерпілому було надано талон-повідомлення у черговій частині цього відділення поліції лише 21.10.2024 під час особистого відвідування даного органу поліції. Крім того зазначив, що є особою з інвалідністю 3 групи (інвалідність армії), учасником бойових дій, проте посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_1 не звернули на це уваги, не забезпечили йому можливість присісти та поспілкуватись з клієнтом з метою надання правової допомоги в даній ситуації, оскільки жодних сидячих місць за межами будівлі немає. Охоронці ІНФОРМАЦІЯ_1 діяли за незаконним наказом керівництва ІНФОРМАЦІЯ_1 . Отже, керівництвом ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області грубо порушено норми ст. 214 КПК України та Порядку № 100. Вважає, що орган досудового слідства протиправно відмовив йому у внесенні даних до ЄРДР факту про вчинення заступником начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 (прізвище, ім`я та по-батькові мені невідомо) кримінальних правопорушень, що кваліфікуються за ст. 397 та ст. 371 КК України. 07.11.2024 він звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська зі скаргою на відмову у внесенні в ЄРД факту про вчинення кримінального правопорушення за ст. 397 КК України. 08.11.2024 ухвалою суду йому повернуто скаргу з мотивуванням, що він пропустив строк звернення до суду. Звертає увагу на те, що 17.10.2024 він звертався із адвокатським запитом до ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області про надання йому інформації щодо розгляду його заяви про вчинення кримінального правопорушення за ст. 397 КК України. З 25.10.2024 по 05.11.2024 він перебував за межами міста Дніпра, а саме в м. Вінниця та в Республіці Польща, що підтверджується свідками та квитками на потяг відповідно. Вважає, що строк оскарження почався не в день складення відповіді органом поліції на його адвокатський запит, а в день її отримання. Оскільки він ознайомився з оскаржуваною відповіддю лише 06.11.2024 при отриманні її у відділенні Укрпошти 49100, то вважаю, що ним пропущено строк звернення до суду з поважних причин. Вказаний строк просить поновити. На підставі вищевикладеного, просить суд визнати відповідь ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області від 24.10.2024 № 43.4/69 а/з про відмову у внесенні даних до ЄРДР про вчинення заступником начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення за ст. 397 КК України протиправною. Зобов`язати ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області внести до ЄРДР дані про вчинення заступником начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 кримінального правопорушення за ст. 397 КК України та провести досудове розслідування в строки, визначені ст. 219 КПК України.

Ухвалою Самарського районного суду від 13.11.2024 відкрито провадження за скаргою адвоката ОСОБА_3 та призначено її для розгляду в судовому засіданні на 14.11.2024. Скаржник адвокат ОСОБА_3 до суду подав заяву в якій просив проводити розгляд скарги в письмовому провадженні, без його участі. Скаргу просив задовольнити з наведених у неї підстав. Прокурор та уповноважені особи ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області повідомлені належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання, у судове засідання не з`явились. Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. Відповідно до ч. 4ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутністю осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється. Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, приходить до висновку, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Окрім цього, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму узагальненні про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування зазначив, що обґрунтованою є практика слідчих суддів, які визнають протиправною бездіяльність слідчих та прокурорів із невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, якщо заява, яка, на думку особи, що її подала, містила відомості про кримінальне правопорушення, однак була розглянута в порядку Закону України «Про звернення громадян». Оскільки, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Частиною 4 ст. 214 КПК України, передбачено, що слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Однак, не зважаючи на вищезазначені обставини, в порушення вимог КПК України, уповноважена особа ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області, внесення відомостей про кримінальне правопорушення, які містилися у заяві повідомленні ОСОБА_3 від 13.10.2024, протягом визначеного процесуальним законодавством строку, не забезпечила.

Частиною 6 ст. 22 КПК України передбачено, що суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Гарантується право на перегляд вироку, ухвали суду, що стосується прав, свобод чи інтересів особи, судом вищого рівня в порядку, передбаченому цим Кодексом, незалежно від того, чи брала така особа участь у судовому розгляді.

Стаття 25 КПК України визначає обов`язок прокурора, слідчого в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Частиною 1 ст. 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до роз`яснень, викладених в п.п. 1.1 Узагальнень «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених на засіданні Зборів суддів ВССУ 23.12.2016, визначений ч. 1 ст. 214 КПК України обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Згідно роз`яснень ВССУ «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», викладену в узагальненні № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, на окрему увагу заслуговує питання застосування до відповідних правовідносин Закону України «Про звернення громадян». Варто враховувати, що цей нормативно-правовий акт має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Водночас слід зробити застереження щодо недопустимості підміни нормами цього закону положень, які визначають порядок реагування державних органів на одержання інформації про вчинені кримінальні правопорушення.

Водночас, якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах. Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, за правилами Закону України «Про звернення громадян», оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК Україна на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справах є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування … має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що уповноважена особа ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області, в порушення ст. 214 КПК України, не прийняла заходів щодо внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, які містилися у заяві ОСОБА_3 від 13.10.2024, відтак бездіяльність посадової особи ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області, є незаконною.

Виходячи з вищевикладеного, слідчий суддя, з метою здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, вважає що скарга адвоката ОСОБА_3 підлягає частковому задоволенню, а пропущений строк підлягає поновленню.

Що стосується скарги в частині визнання протиправною бездіяльність посадових осіб ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в даній частині скарги, оскільки вичерпний перелік рішень, які може прийняти слідчий суддя за результатами розгляду скарги визначається ч. 2 ст. 307 КПК України, до якого не входить визнання дій або бездіяльності протиправною.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 9, 22, 24, 25, 26, 303-307, 369-372 КПК України, ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого відділу ВП №1 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважену особу ВП № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області невідкладно внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення за заявою адвоката ОСОБА_3 від 13.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування, та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В іншій частині скарги відмовити повністю.

Відповідно до ст. 309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1