УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

справа №712/10840/24

провадження №1-кс/712/4479/24

13.09.2024 м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Черкаси клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0002938 від 11.09.2024 відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Луцьк Волинської області, українця, громадянина України, освіта середня, не одруженого, на утриманні має неповнолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працює, депутатом будь-якого рівня, особою з інвалідністю будь-якої групи, постраждалим внаслідок аварії на ЧАЕС, учасником АТО (ООС), військовослужбовцем не є, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , у силу ст.89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України,

про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України у кримінальному провадженні №0002938 від 11.09.2024.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за процесуального керівництва Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002938 від 11.09.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186, ч.2 ст.296 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що 11.09.2024 приблизно о 13 год 10 хв ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 , перебував неподалік від зупинки громадського транспорту, що знаходиться по АДРЕСА_3 , де у останніх виник конфлікт з ОСОБА_8 . У цей час у ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_7 виник протиправний умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він, реалізуючи спільний злочинний умисел, спрямований на грубе порушення громадського порядку, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, групою осіб спільно з ОСОБА_7 11.09.2024, приблизно о 13 год 10 хв, більш точний час досудовим розслідуванням встановити не вдалося, перебуваючи на вказаній зупинці громадського транспорту, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, прагнучи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, бажаючи самоутвердитись за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству та державі, діючи умисно, висловлюючись нецензурною лайкою, наніс декілька ударів в область тулуба ОСОБА_8 , чим заподіяв останньому тілесні ушкодження.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю (хуліганство), вчиненому групою осіб.

11 вересня 2024 року ОСОБА_5 затримано у порядку ст.208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

12 вересня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.296 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 11.09.2024; показаннями свідка ОСОБА_9 ; показаннями свідка ОСОБА_10 ; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України; повідомленням про підозру; протоколом огляду відеозапису від 12.09.2024; іншими матеріалами кримінального провадження.

Як зазначено у клопотанні, відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, а також наявність ризиків, передбачених п.1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування чи суду обґрунтовується відсутністю стійких соціальних зв`язків за місцем його проживання, оскільки ОСОБА_5 не одружений, не працює, тому у разі не обрання йому запобіжного заходу останній, усвідомлюючи, що він підозрюється у скоєнні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до чотирьох років, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування, суду та/або змінити місце проживання. Відповідно це унеможливить притягнення його до встановленої законом кримінальної відповідальності. Невідворотність покарання за злочин вже саме по собі є підставою та мотивом для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Ризик незаконного впливу на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , який проживає в одному населеному пункті зі свідками та потерпілим, а у подальшому при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження йому будуть відомі їх анкетні та контактні дані, матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на потерпілого та свідків шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 відразу після скоєння злочину зник з місця події, та був затриманий працівниками поліції.

Ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 є раніше судимим, тобто схильний до скоєння кримінальних правопорушень.

Посилаючись на неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених у клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваним, а його вік, стан здоров`я, сiмейний стан не перешкоджають перебувати під цілодобовим домашнім арештом, слідчий за погодженням з прокурором звернувся з даним клопотанням до суду.

У судовому засіданні прокурор та слідчий на задоволенні клопотання наполягали повністю з підстав, викладених у клопотанні, просили застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

У судовому засіданні захисник, позицію якого підтримав підозрюваний, зазначив, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби або особисте зобов`язання зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 та виконання ним процесуальних обов`язків, оскільки підозрюваний проживає разом з батьками та дитиною, на утриманні має неповнолітню дитину та батька, який є особою з інвалідністю ІІ групи. Крім того, ОСОБА_5 перебуває на обліку в наркологічному диспансері і щоденно отримує замісну терапію. Також підозрюваний та його захисник у судовому засіданні вказували, що ОСОБА_5 у силу ст.89 КК України є раніше не судимим.

Вивчивши клопотання та матеріали кримінального провадження в режимі таємниці досудового слідства, заслухавши позиції сторін кримінального провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов до наступного висновку.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області поліції за процесуального керівництва Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002938 від 11.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України.

Згідно з ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одними із заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною другою ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо оцінки слідчим суддею обґрунтованості підозри, то слід зазначити, що вимога обґрунтованої (розумної) підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Отже, з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини, на початковій стадії розслідування слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду (рішення у справі Fox, CampbellandHartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32; рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.296 КК України, станом на день вирішення даного клопотання про обрання запобіжного заходу підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 11.09.2024; показаннями свідка ОСОБА_9 ; показаннями свідка ОСОБА_10 ; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України; повідомленням про підозру; протоколом огляду відеозапису від 12.09.2024; іншими матеріалами кримінального провадження.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування та судового розгляду, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Частиною першою ст.181 КПК України визначено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Відповідно до ч.2 ст.181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вирішуючи питання наявності зазначених прокурором та слідчими ризиків, слідчий суддя зазначає, що слідчими та прокурором у судовому засіданні не доведено наявність такого ризику, як ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 , який у силу ст.89 КК України є раніше не судимим, проживає разом з батьками та дитиною, на утриманні має неповнолітню дитину та батька, який є особою з інвалідністю ІІ групи. Крім того, ОСОБА_5 перебуває на обліку в наркологічному диспансері і щоденно отримує замісну терапію.

Відповідно до п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Окрім того Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Також прокурором та слідчими у судовому засіданні не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання встановленим ризикам та не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного. За таких обставин, слідчий суддя вважає, що на даний час відсутні підстави для застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт.

Частиною четвертою ст. 194 КПК України встановлено, що якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки передбачені ч. 5 та 6 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, на підставі викладеного вище, слідчий суддя висновує, що слідчий та прокурор не довели обставини, передбаченої п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме: недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а отже про необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

З огляду на наведене та беручи до уваги, що у судовому засіданні достовірно встановлено, що ОСОБА_5 проживає з родиною (батьками та неповнолітньою дитиною) за адресою: АДРЕСА_2 , та беручи до уваги, що доказів протилежного суду не названо та не надано, на переконання слідчого судді, на даний час наявні всі підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби строком на 60 діб в межах строку досудового розслідування, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Саме такий запобіжний захід є співрозмірним із тяжкістю кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , у повній мірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти визначеним ризикам.

Доведеність винуватості підозрюваного у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки це є предметом встановлення в ході досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 2, 7, 9, 12, 131, 132, 176-178, 181, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінальному провадженні №0002938 від 11.09.2024 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.296 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби у межах строку досудового розслідування строком на 60 (шістдесят) діб тобто до 10.11.2024, включно, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 10.11.2024 такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, та суду за кожною вимогою;

2) в нічний час доби з 22 години 00 хвилин до 05 години 00 хвилин перебувати за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням оголошення у зазначений період повітряної тривоги у Черкаській області для переходу у спеціально обладнане приміщення (укриття) та протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги»;

4) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

5) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

6) утриматися від спілкування зі свідками, потерпілим та іншим підозрюваним у даному кримінальному провадженні;

7) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Строк дії ухвали до 10.11.2024, включно.

У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання н им зазначених вище обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на Черкаський РУП ГУНП у Черкаській області.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти діб.

Повний текст ухвали проголошено о 08 год 05 хв 17.09.2024.

Слідчий суддя ОСОБА_11