Справа № 645/5114/24
Провадження № 1-кс/645/1271/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання старшої слідчої СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001197 від 24.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України, -

в с т а н о в и в:

Старша слідча СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Немишлянської прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 , звернулася до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на речовий доказ, що був виявлений та вилучений у період часу з 12 год. 00 хв. до 12 год. 15 хв. 24.08.2024 року в ході огляду місця подій за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: ніж, який поміщений до сейф пакету №WAR 1037173. Місцем зберігання вилученого майна просила визначити камеру схову ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування клопотання слідча зазначила, що 24.08.2024 року до ЧЧ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 (блок пост) було зупинено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого було виявлено та вилучено предмет схожий на холодну зброю (ІТС ІПНП №11510 від 24.08.2024 р).

За даним фактом СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001197 від 24.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України.

Слідча зазначає, що в ході огляду місця події від 24.08.2024 року в період часу з 12 год.00 хв. до 12 год. 15 хв. за адресою: АДРЕСА_1 (Блок пост) слідчими було вилучено ніж розмірами: загальна довжина 25,5 х 3,5 см, складається з руків`я та леза довжиною 13 см, лезо має двостороннє заточування та нашарування іржі по всій поверхні. Даний предмет було вилучено до сейф пакету №WAR 1037173.

Вилучений об`єкт постановою слідчого від 26.08.2024 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001197 від 24.08.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Слідча зазначає, що вказані речі (предмет) мають доказове значення за даним кримінальним провадженням, зможуть сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання були повідомлені своєчасно та належним чином, надали суду заяви про проведення судового засідання без їх участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Власник майна ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся заздалегідь та належними чином, про причини неявки суд не повідомив.

За приписами ч. 1 ст. 172 КПК України не прибуття осіб, що беруть участь у справі, не є перешкодою для розгляду клопотання.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.08.2024 року № 0001197 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 24.08.2024 року в період часу з 12 год.00 хв. до 12 год. 15 хв. за адресою: м. Харків, Салтівське Шосе, 267 (Блок пост) було вилучено ніж розмірами: загальна довжина 25,5 х 3,5 см, складається з руків`я та леза довжиною 13 см, лезо має двостороннє заточування та нашарування іржі по всій поверхні, який поміщено до сейф пакету №WAR 1037173.

Клопотання прокурора надійшло до суду 28.08.2024 року засобом поштового зв`язку. На конверті, у якому було надіслане вказане клопотання, знаходиться відбиток календарного штемпеля «Укрпошта» маркувальної машини з датою 26.08.2024 року.

Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна слідчою не порушені.

Постановою старшого слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 26.08.2024 року вказане майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню № 0001197 від 26.08.2024 року.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшої слідчої СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0001197 від 26.08.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події у період часу з 12 год. 00 хв. до 12 год. 15 хв. 24.08.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: ніж, який поміщено до сейф пакету №WAR 1037173.

Місцем зберігання вилученого майна визначити камеру схову ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1