СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7398/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0003364, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2024 р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

20.10.2024 р. слідчий Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні №0003364.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, 19.10.2024 р. у нічний час, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, невстановлена особа, перебуваючи неподалік будинку АДРЕСА_1 , в умовах воєнного стану, шляхом розбиття вікна задніх лівих дверей автомобіля марки "DODGE RAM", сірого кольору, д.н.з НОМЕР_1 , проникла в середину салону , звідки таємно викрав чуже майно яке належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яким розпорядився в подальшому на власний розсуд, завдавши потерпілому майнову шкоду на загальну суму

125 848 грн.

В ході проведення слідчих (розшукових) дій було встановлено що до даної події, може бути причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Також, встановлено, що після вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 , міг направитися до місця проживання своєї знайомої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у якої міг залишити на зберігання викрадене майно.

У зв`язку з чим, було прийнято рішення про проведення невідкладного обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою: АДРЕСА_2 , де ймовірно можуть зберігатись речові докази.

На підставі ч. 3 ст. 233 КПК України слідчим Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 19.10.2024 р. в період часу з 18 години 00 хвилин до 18 години 50 хвилин проведено невідкладний обшук квартири АДРЕСА_3 , в ході якого було виявлено та вилучено:

- джойстик чорного кольору;

- окуляри віртуальної реальності;

- павербанк «Redmi» 20000 MAH;

- зарядний пристрій, дроти, блоки живлення, тренчик, кусачки, ліхтарик;

- 4 (чотири) флеш накопичувачі;

- банківські картки: № НОМЕР_3 відкрита на ім`я ОСОБА_8 , № НОМЕР_4 ;

- шеврони ІНФОРМАЦІЯ_4 у кількості 2 шт.;

- сім-картки № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 , № НОМЕР_10 ;

- пропускна картка;

- сумка «Louis Vuitton» (клатч);

- сумка бананка темного кольору;

- паспорт громадянина України НОМЕР_11 ;

- посвідчення НОМЕР_12 ;

- ноутбук марки «ACER ENDURO» c/o NRR1CEU006241010A47600;

- РЕБ та навушники;

- сумка, ніж, монета ГУР;

- предмет ззовні схожий на гранату;

- 25 (двадцять п`ять) предметів зовні схожі на патрони з маркуванням 9мм «Форт».

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримує та просить задовольнити.

Власник майна та/або його захисник у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неявка власника майна не є перешкодою для розгляду клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення слідчого, дослідивши матеріали клопотання, доходить висновку про наявність законних підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Вказані строки звернення до суду із клопотанням слідчим дотримано.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2 ст. 173 КПК України, у випадку арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003364 від 19.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно протоколу обшуку від 19.10.2024 р. слідчим Святошинського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 19.10.2024 в період часу з 18 години 00 хвилин до 18 години 50 хвилин проведено невідкладний обшук квартири АДРЕСА_3 в ході якого виявлено та вилучено речі та документи.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м.Києва від 23.10.2024 р. (ун. 759/22053/24) визнано законним обшук проведений слідчим Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 19.10.2024 р. в період часу з 18 години 00 хвилин до 18 години 50 хвилин за адресою проживання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме у приміщенні квартири АДРЕСА_3 .

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК у справах про арешт майна з метою, наведеною у п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, відповідність майна будь-якому з критеріїв речових доказів перевіряється згідно зі стандартом доведення "достатні підстави". Наведений стандарт не вимагає від сторони обвинувачення надання безумовних та беззаперечних доказів, а передбачає необхідність наведення достатньо вагомих фактів та об`єктивних відомостей, аналіз яких у їх взаємозв`язку між собою дозволяє дійти висновку про відповідність вилученого майна критеріям речових доказів.

При цьому у ході оцінки відповідності майна ознакам речових доказів слідчий суддя враховує зміст поняття "речові докази".

У кримінальному провадженні підлягають доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення) (п. 1 ч. 1 ст. 91 КПК).

Так, речовими доказами, які використовуються в ході доказування, є матеріальні об`єкти, що були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 98 КПК).

Отже, майно, вилучене слідчим під час проведення невідкладного обшуку квартири АДРЕСА_3 , в ході якого було виявлено та вилучено речі та документи відповідатиме за одним із наведених критеріїв ознакам речових доказів за наявності достатніх підстав вважати, що воно (1) було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, (2) зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, (3) містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, (4) було об`єктом кримінально протиправних дій, (5) набуто кримінально протиправним шляхом.

Беручи до уваги, що наразі стороною обвинувачення встановлюються обставини вчинення кримінального правопорушення, застосовуючи наведений стандарт доведення "достатні підстави" в контексті обставин цієї справи, слідчий суддя доходить висновку, що майно на яке накладається арешт відповідає ознакам, передбаченим ч. 1 ст. 98 КПК. Доказів, які б спростовували наведені висновки надано не було і судом не встановлено.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК).

При цьому для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні (ч. 4 ст. 132 КПК).

Вищенаведені положення кримінального процесуального закону узгоджуються з практикою ЄСПЛ, який, проаналізувавши питання пропорційності втручання в право на мирне володіння майном, дійшов висновку, згідно з яким ст. 1 Протоколу №1 до Конвенції передбачає, що втручання в право мирного володіння майном можливе за умови існування розумного взаємозв`язку пропорційності між використаними засобами, якими обмежується право, та ціллю заради досягнення якої застосовуються такі засоби (п. 203 рішення ЄСПЛ від 05.03.2019 у справі "Узан та інші проти Туреччини" / Uzan and others v. Turkey, заяви №19620/05, 41487/05, 17613/08, 19316/08).

Таким чином, обмежити особу в праві мирно володіти майном можна не просто, коли існує необхідність здійснення такого втручання в її право з метою виконання завдань кримінального провадження, а виключно, якщо виконати завдання кримінального провадження в інший спосіб, аніж через застосування такого обмеження, за наявних обставин неможливо.

У ході застосування до цієї справи наведеного підходу слідчий суддя виходить із: (1) права сторони обвинувачення самостійно визначати, які докази необхідно додатково зібрати на підтвердження обставин, що підлягають доказуванню; (2) існування ймовірності (ризику) приховування, пошкодження, знищення вказаного речового доказу.

При вирішенні питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує правову підставу для арешту майна, визнання тимчасово вилученого майна доказом у кримінальному провадженні, можливість використання цього майна як доказу у кримінальному провадженні, а також допустиму співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Матеріалами клопотання доведено наявність підстав вважати, що арешт тимчасово вилученого майна необхідний з метою збереження речових доказів та можливості вчинення процесуальних дій, регламентованих кримінальним процесуальним законодавством, які спрямовані на збирання, перевірку або використання доказів у вказаному кримінальному провадженні, у зв`язку із чим слідчий суддя вбачає можливість у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 170-175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Святошинської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0003364, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.10.2024 р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено 19.10.2024 р. в ході проведення невідкладного обшуку за адресою проживання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у квартирі АДРЕСА_3 , а саме:

- джойстик чорного кольору;

- окуляри віртуальної реальності;

- павербанк «Redmi» 20000 MAH;

- зарядний пристрій, дроти, блоки живлення, тренчик, кусачки, ліхтарик;

- 4 (чотири) флеш накопичувачі;

- банківські картки: № НОМЕР_3 відкрита на ім`я ОСОБА_8 , № НОМЕР_4 ;

- шеврони ІНФОРМАЦІЯ_4 у кількості 2 шт.;

- сім-картки № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 ,

№ НОМЕР_7 , № НОМЕР_8 , № НОМЕР_9 ,

№ НОМЕР_10 ;

- пропускна картка;

- сумка «Louis Vuitton» (клатч);

- сумка бананка темного кольору;

- паспорт громадянина України НОМЕР_11 ;

- посвідчення НОМЕР_12 ;

- ноутбук марки «ACER ENDURO» c/o NRR1CEU006241010A47600;

- РЕБ та навушники;

- сумка, ніж, монета ГУР;

- предмет ззовні схожий на гранату;

- 25 (двадцять п`ять) предметів зовні схожі на патрони з маркуванням 9мм «Форт»

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1