печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , захисника - ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру від 03.04.2024 у кримінальному провадженні №0000720,-

В С Т А Н О В И В:

26.06.2024 року в провадження слідчого судді ОСОБА_1 надійшла скарги адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру від 03 квітня 2024 року у кримінальному провадженні № 0000720, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 квітня 2014 року. В обґрунтування скарги сторона захисту посилається на наступне, що у провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000720 від 01.04.2024 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється прокурорами Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону. У даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 слідчим повідомлено: - 03 квітня 2024 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Сторона захисту вимушена звернутися до слідчого судді зі скаргою в порядку п.10 ч.1 ст.303 КПК України на ці повідомлення слідчого про підозру ОСОБА_6 , оскільки вважає їх протиправними та необґрунтованими, а наявні у провадженні докази не доводять обставин, викладених у повідомленні про підозру. Окрім того, відповідно до повідомлення про підозру ОСОБА_6 матеріальна шкода складає 670 гривень 00 копійок, тобто не перевищує двісті п`ятдесяті більше разів мінімального доходу громадян України. Обов`язковими суб`єктивними ознаками крадіжки є корисливий мотив - спонукання до незаконного збагачення за рахунок чужого майна та корислива мета - збагатитися самому або незаконно збагатити інших осіб, в долі яких зацікавлений винний. Із суб`єктивної сторони крадіжка передбачає тільки прямий умисел (ч. 2 ст. 24 КК): особа усвідомлює, що посягає на чужу власність, таємно вилучає чуже майно, на яке вона не має ніякого права, передбачає спричинення матеріальної шкоди в певному розмірі і бажає завдати таку шкоду. Крадіжка буде вважатися вчиненою за попередньою змовою як тоді, коли особи домовилися про вчинення крадіжки за місяць до початку вчинення, так i тоді, коли така змова мала місце за кілька хвилин до початку викрадення, тобто до таємного вилучення чужого майна. Iз суб`єктивної сторони проникнення вчинюється обов`язково з метою крадіжки. Якщо особа увійшла у приміщення не з метою крадіжки, але,перебуваючи там, вчинила крадіжку, то ознаки проникнення не буде. У цьому випадку відсутня крадіжка з проникненням у житло. В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення)здійснення. У судовому засіданні захисник підозрюваного підтримав скаргу з викладених у ній підстав. Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, просив відмовити. Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя зазначає наступне. Як убачається із матеріалів судового провадження, у провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000720 від 01.04.2024 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185КК України. Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється прокурорами Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону. У межах вказаного кримінального провадження, 03.04.2024 об 11 год. 30 хв. ОСОБА_6 вручено повідомлення про підозру у вчиненні таємного викрадення чужого майна, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднаного з проникненням у інше приміщення, вчиненого в умовах дії воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України. Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом. Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону. Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм. Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 КПК України, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (п. 46 рішення від 27.02.1980 у справі «Deweer v. Belgium») особа повинна набути статус підозрюваного виключно у передбаченому законом порядку, з дотриманням установленої законом процедури. Інакше вона не може вважатися такою, що набула процесуального статусу підозрюваного у межах кримінального провадження. Частиною 1 ст. 276 КПК України передбачено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Письмове повідомлення про підозру, згідно вимог ч.1 ст. 278 КПК України, вручається особі в день його складання слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення. Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст. 278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст. 279 КПК України). В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення. Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий. Згідно із ст. 89 КПК України визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду. На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію Європейського суду з прав людини щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих. При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру. Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру підозрюваний вважає те, що підозра є необґрунтованою, оскільки формулювання повідомлення про підозру не свідчить про наявність ознак інкримінованого кримінального правопорушення, а у провадженні не існує доказів, які б підтверджували обґрунтованість повідомлення про підозру. Як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом повідомлена ОСОБА_6 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при її врученні були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконливого висновку, що ОСОБА_6 був причетний до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України. Таким чином, слідчий суддя доходить висновку про те, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України, а зміст такого повідомлення відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

За таких обставин, підстави для задоволення скарги відсутні. Керуючись, ст. ст. 278, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 про скасування повідомлення про підозру від 03.04.2024 у кримінальному провадженні №0000720 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали буде проголошений 04.10.2024 року о 14-00 год..

Слідчий суддя ОСОБА_1