Справа № 717/1838/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року в залі суду в селищі Кельменці Дністровського району Чернівецької області Кельменецький районний суд Чернівецької області в cкладі:

головуючого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0002391 від 27 червня 2023 року, за обвинуваченням:

ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 332 КК України.

Сторони кримінального провадження:

прокурор: ОСОБА_4

обвинувачений: ОСОБА_3

захисник: ОСОБА_5

заставодавець: ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

21 серпня 2024 року до суду надійшло клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави. Клопотання обґрунтоване тим, що обвинувачений ОСОБА_3 двічі без поважних причин, а саме 07 та 15 серпня 2024 року не з`явився до суду, про причини неявки не повідомив. ОСОБА_3 порушив обов`язок не відлучатися із місця постійного проживання села Грубна Дністровського району Чернівецької області буз дозволу суду. Ухвалою суду від 15 серпня 2024 року оголошено розшук ОСОБА_3 .

З огляду на викладене, прокурор просив звернути в дохід держави заставу у розмірі 214720 гривень.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 клопотання підтримав з огляду на обставини, викладені у ньому. На переконання прокурора, ОСОБА_3 систематично ухиляється від явки до суду.

Захисник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився та надіслав до суду клопотання у якому просить розглянути клопотання прокурора за його відсутності. .

Неприбуття в судове засідання захисника, який був належним чином повідомлений про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Заставодавець ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснила, що не володіє інформацією про місце знаходження ОСОБА_3 та причини його неявки в судові засідання.

Вирішуючи заявлене клопотання, судом встановлено, що на розгляді суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК.

Обвинувачений ОСОБА_3 був повідомлений про дату та час судового засідання призначеного на 10 годину 07 серпня 2024 року, про що свідчить його підпис у розписці від 19 червня 2024 року.

Водночас, попри належне та своєчасне повідомлення про виклик, обвинувачений ОСОБА_3 не прибув у судове засідання, призначені на 10 годину 07 серпня 2024 року. Про причини неявки обвинувачений не повідомив.

Ухвалу суду про привід ОСОБА_3 в судове засідання призначене на 14 годину 15 серпня 2024 року не виконано у зв`язку з відсутністю ОСОБА_3 за місцем проживання.

Станом на день розгляду цього клопотання суду не відоме місце перебування обвинуваченого ОСОБА_3 .

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді від 04 липня 2023 року до підозрюваного на той час ОСОБА_3 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 29 серпня 2023 року. Цією ж ухвалою ОСОБА_3 визначено заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214720 гривень. У разі внесення застави, ухвалою слідчого судді на ОСОБА_3 покладені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК.

13 липня 2023 року ОСОБА_6 внесла на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Чернівецькій області 214720 гривень як заставу за ОСОБА_3 .

Метою застосування запобіжного заходу згідно з ч. 1 ст. 177 КПК є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з частинами 8, 10 ст. 182 КПК якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно зі ст. 177 КПК метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: (1) переховуватися від суду; ( 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; ( 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; ( 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Оскільки обвинувачений ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду та не повідомив про причини своєї неявки, суд вважає, що заставу, внесену ОСОБА_6 за обвинуваченого ОСОБА_3 у сумі 214720 гривень належить звернути в дохід держави та зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України.

В даному випадку, суд позбавлений можливості вирішити питання щодо обрання відносно ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_3 не оголошений у міжнародний розшук.

Суд також ураховує те, що обвинувачений без поважних причин не прибув у декілька судових засідань, про що йшлося раніше, та не повідомив суд про причини не прибуття.

Таку поведінку обвинуваченого ОСОБА_3 суд розцінює як настання ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК, тобто переховування від суду.

Звернення застави в дохід держави сприятиме дієвості кримінального провадження.

Враховуючи наведене, суд вважає, що клопотання прокурора слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 371, 372, 376 КПК, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4 про звернення застави в дохід держави - задовольнити.

Звернути в дохід держави заставу у розмірі 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень, внесену 13 липня 2023 року за ОСОБА_3 , заставодавцем ОСОБА_6 , згідно ухвали слідчого судді Першотравневого районного суду м. Чернівці від 04 липня 2023 року у справі № 725/4950/23, яку зарахувати до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала набирає законної сили негайно та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на судове рішення передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Суддя: ОСОБА_1