Провадження №1-кс/447/1666/24
Справа №447/2914/24
У Х В А Л А

21 жовтня 2024 р. Слідча суддя Миколаївського районного суду Львівської області ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

встановила:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчої судді Миколаївського районного суду Львівської області зі скаргою на бездіяльність ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката ОСОБА_3 від 09.10.2024 за ч. 2 ст.397 КК України.

Скаргу мотивує тим, що ним було подано до ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, заяву від 09.10.2024 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.397 КК України. Однак, в порушення вимог ст. 214 КПК України питання про внесення в ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення не вирішено, а тому скаржник звернувся до слідчого судді з відповідною скаргою, яку просить задоволити.

Скаржник на розгляд суду подав заяву про розгляд скарги у його відсутності, вимоги скарги підтримує в повному обсязі.

15 жовтня 2024 року на адресу суду надійшло клопотання від представника ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області про відкладення розгляду скарги.

Враховуючи положення ч.1 ст.28 КПК України, яка передбачає, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, а положеннями ч.3 ст.306 КПК України хоч і визначено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, але наслідки неявки у судові засідання такої не визначено, з врахуванням клопотання скаржника, слідчий суддя вважає, що скаргу слід розглянути у відсутності скаржника на підставі наявних матеріалів.

На адресу суду 21.10.2024 надійшов лист №54379-2024 від 15.10.2024 від начальника ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, у якому зазначив, що звернення адвоката ОСОБА_3 з приводу вчинення неправомірних дій зі сторони слідчого судді Миколаївського районного суду Львівської області зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» та розглянуто працівниками ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, підстав для внесення відомостей до ЄРДР не встановлено.

У зв`язку із наведеним, враховуючи скорочені процесуальні строки для розгляду скарги, вважаю за можливе розглянути скаргу у відсутності суб`єкта оскарження на підставі наявних доказів. Крім того, в силу ч. 3 ст. 306 КПК України його відсутність не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги вважаю, що в задоволенні такої слід відмовити виходячи з наступних підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1ст. 303 КПК України. Зокрема, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України. В свою чергу КК України визначає вичерпний перелік суспільно небезпечних діянь, які є злочинами та характеризує, у чому саме полягає об`єктивна та суб`єктивна його сторона, кваліфікуючі ознаки та інше.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, - вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналіз положень статтей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У поданій заяві про вчинення кримінального правопорушення від 09.10.2024, яка долучена до матеріалів скарги, заявником не зазначено об`єктивних даних та обставин, які могли б свідчити про вчинення зазначеною в повідомленні особами невстановленою особою, можливо секретарем судових засідань ОСОБА_4 та прокурором Миколаївського відділу Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_5 кримінально-караного діяння та не надано жодних доказів на підтвердження такого і під час розгляду скарги слідчою суддею.

Положення статті 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, згідно п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Слідчий суддя звертає увагу, що норми КПК України не передбачають жодної гарантії для захисту своїх прав особою, щодо якої кримінальне провадження може бути розпочате безпідставно.

Наявність в чинному КПК України спрощеного порядку прийняття та реєстрації всіх без винятку заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення (дійсних чи надуманих) може зробити можливим внесення будь-якої інформації до ЄРДР і відкриття, іноді безпідставного, кримінального провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, адвокат ОСОБА_3 звернувся до ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області із заявою від 09.10.2024 про вчинення кримінального правопорушення, яке передбачене ч.2 ст. 397 КК України. У заяві адвокат ОСОБА_3 вказав, що 11.09.2024 у період часу з 15 год. 18 год. йому як захиснику підозрюваної ОСОБА_6 перешкоджала невідома дівчина, можливо секретар судового засідання ОСОБА_4 , разом з прокурором ОСОБА_5 , не повідомила його як захисника про дату та час судового засідання, які були призначені 11.09.2024 та надала слідчому судді ОСОБА_7 неправдиві відомості про повідомлення його про час та місце судових засідань.

Слідча суддя зазначає, що із скарги та заяви останнього про скоєння кримінального правопорушення, не вбачається об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, передбаченого ч.2 ст.397 КК України. Крім того, відповідно до листа начальника ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області №54379-2024 від 15.10.2024 звернення ОСОБА_3 про вчинення неправомірний дій розглянуто, підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні.

На підставі наведеного, слідча суддя вважає, що заява від 09.10.2024 про вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.397 КК України, не містить даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, а тому таке повідомлення, з огляду на його зміст, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до ЄРДР, що, в свою чергу, унеможливлює автоматичне внесення відомостей до ЄРДР за вказаною кваліфікацією дій, про що просить заявник, а тому в задоволенні скарги від 11.10.2024 слід відмовити.

Керуючись вимогами статей 214,303,306,307,372 КПК України, -

постановив:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області щодо невнесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою адвоката ОСОБА_3 від 09.10.2024 відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1