КРОПИВНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ провадження 11-сс/4809/274/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія - ст. 309 КПК України Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2024 року м. Кропивницький

Колегія суддів Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретар ОСОБА_5 ,

при участі:

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

переглянула у відкритому судовому засіданні, у режимі відеоконференції, за апеляційними скаргами адвоката ОСОБА_8 , який здійснює захист підозрюваного ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_7 , ухвалу слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 29.04.2024, якою стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рівне, Новоукраїнського району Кіровоградської області, із середньою освітою, одруженого, із двома неповнолітніми дітьми на утриманні, військовослужбовця, проходить службу у Збройних Силах України на посаді старшого стрільця першого аеромобільного взводу 4 аеромобільної роти аеромобільного батальйону військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимого,

застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк на 60 днів, з 02 години 45 хвилин 28 квітня 2024 року до 02 години 45 хвилини 27 червня 2024 року включно, без визначення застави.

ВСТАНОВИЛА:

Органом досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, а саме вчиненні хуліганства, тобто грубого порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, вчиненого із застосуванням предмета, заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень (№0000186 від 28.04.2024, ЄУНС 396/773/24).

Слідчим суддею розглянуто клопотання слідчої СВ Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, і за наслідками такого розгляду дане клопотання задоволене, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів без визначення застави.

У судовому рішенні слідчим суддею зазначено, що встановлені заявлені прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, такі як переховування від органів досудового розслідування та/або суду, можливість незаконного впливу на свідків, вчинення нового кримінального правопорушення.

Враховано слідчим суддею й тяжкість кримінального правопорушення, підозру про вчинення якого вручено ОСОБА_7 , відсутність досить міцних соціальних зв`язків у підозрюваного, його посередні характеристики.

Із судовим рішенням не погоджується сторона захисту, адвокат ОСОБА_8 , який здійснює захист підозрюваного ОСОБА_7 , просить у поданій апеляційній скарзі скасувати ухвалу слідчого судді, застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово.

Свої вимоги мотивує тим, що слідчим суддею не повною мірою враховано обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а також не надано належної оцінки наявним ризикам.

Не є доведеними ризики переховування від органа досудового розслідування, суду, а також незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.

Підозрюваний ОСОБА_7 має захворювання, яке потребує постійного лікування, прийому ліків; наявна у матеріалах клопотання й характеристика особи підозрюваного, згідно із якої він характеризований позитивно, має постійне місце проживання, мешкає із дружиною й двома неповнолітніми дітьми.

Крім того, є необґрунтованими твердження слідчого судді про те, що ОСОБА_7 намагався залишити місце події, оскільки він сам телефонував на лінію НОМЕР_2 , нікуди не тікав й не переховувався.

Підозрюваний ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді, обрати йому запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Свої вимоги умотивовує наступними доводами.

Про його затримання не було повідомлено його родичам, членам сім`ї, процесуальних документів у справі він не має. Клопотання слідчого про застосування щодо нього запобіжного заходу він не отримував.

Ризики, заявлені прокурором, носять характер припущення, вони не підтверджуються відповідними матеріалами. Слідчим суддею не розглянуто тане оцінено можливості застосування щодо нього іншого запобіжного заходу, на аналізовано і не враховано положень ст. 178 КПК України.

Зауважує на наявність у нього захворювань.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, думку підозрюваного ОСОБА_7 , який підтримав апеляційні скарги, думку прокурора, який заперечив задоволення апеляційних скарг, дослідивши надані матеріали, зваживши доводи апеляційних скарг, колегія суддів прийшла до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положеннями ч. 1 ст. 183 КПК України визначено: тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України: Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України: Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Крім того, колегія суддів зважає на висновки Європейського суду з прав людини, зокрема, по справах «Смирнова проти Російської Федерації», «Летельєр проти Франції», «Вемгофф проти Німеччини», відповідно до яких тримання особи під вартою можливе лише у виняткових чотирьох випадках: при ризику неявки обвинуваченого на судовий розгляд; при ризику перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя; при ризику вчинення ним подальших правопорушень; при ризику спричинення ним порушень громадського порядку. Усі чотири ризики мають бути реальними і обґрунтованими, аргументи на цей предмет не повинні бути загальними і абстрактними.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, ряд інших обставин та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому, колегія суддів не може не зазначити, що практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру. Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

Зважується на практику Європейського суду, - тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, але за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Органом досудового розслідування розслідується кримінальне провадження № 0000186 від 28.04.2024 за ч. 4 ст. 296 КК України.

У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_7 (повідомлення про підозру 28.04.2024).

Згідно із матеріалами клопотання ОСОБА_7 , будучи старшим стрільцем першого аеромобільного взводу 4 аеромобільної роти аеромобільногобатальйону військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні солдат, 27 квітня 2024 року, у період воєнного стану, йдучи по АДРЕСА_1 , помітив місцевих жителів вказаного села, які відпочивали на території ринку, підійшов до останніх та розпочав з`ясовувати обставини щодо пошкодження його автомобіля, внаслідок чого між ОСОБА_7 та місцевими жителями розпочався конфлікт. У подальшому, ОСОБА_7 взяв за своїм місцем проживання, що розташоване по АДРЕСА_1 , ручну оборону гранату типу РГО з маркуванням на важіль УДЗ С-63-87 та повернувся до вказаної місцевості ринку, де продовжували відпочивати жителі села, після чого, умисно привів її в бойову готовність шляхом витягування рукою запобіжної чеки та приведення в дію ударника та капсуля запалювача, кинув її в напрямок відпочиваючих, створивши реальну загрозу для життя та здоров`я громадян, а також порушення громадського спокою.

Існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про можливу причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення (обґрунтованість підозри), як от: протокол огляду місця події від 28.04.2024, протоколи допиту свідків ОСОБА_10 від 28.04.2024, ОСОБА_11 від 28.04.2024, ОСОБА_12 від 28.04.2024, ОСОБА_13 від 28.04.2024, ОСОБА_14 від 28.04.2024, ОСОБА_15 від 28.04.2024, ОСОБА_16 від 28.04.2024, ОСОБА_17 від 28.04.2024.

Кримінальне правопорушення, підозру у якому вручено ОСОБА_7 , є тяжким умисним, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Разом із тим, наявність всіх ризиків, регламентованих ст. 177 КПК України, органом досудового розслідування станом на даний час не доведена.

Органом досудового розслідування вказано про наявність таких ризиків як: переховування від органів досудового розслідування, суду, незаконний вплив на свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Колегія суддів допускає наявність ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнути можливої кримінальної відповідальності, зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_7 достеменно обізнаний про міру покарання, яка йому може загрожувати у разі визнання винуватим, крім того, у зв`язку із воєнним станом та тимчасовою непідконтрольністю частини території країни ризик переховування підозрюваного на таких територіях є можливим.

Однак, наразі відсутні об`єктивні факти і докази на те, що підозрюваний намагається або спробував чинити незаконний вплив на свідків, інших учасників кримінального провадження. На даній стадії провадження вказані факти не підтверджені доказами і фактично.

У разі спроб підозрюваного незаконно впливати на свідків, ризик унеможливлюється та зменшується шляхом застосування щодо підозрюваного відповідних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а також попередженням підозрюваного, що у разі невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід. У разі вчинення таких спроб та наявності відповідних заяв від свідків щодо будь-яких спроб впливу на них з боку підозрюваного запобіжний захід стосовно ОСОБА_7 може бути змінений на більш жорсткий.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення не підтверджується фактичними даними. ОСОБА_7 не судимий, дані про його притягнення до кримінальної, адміністративної відповідальності не надані, тобто, за відсутності кримінальної історії минулого підозрюваного та належних доказів про його протиправну поведінку у матеріалах клопотання неможливо стверджувати про схильність підозрюваного до асоціальної, злочинної поведінки, до вчинення ним протиправних вчинків.

Окрім того, у відповідності до ст. 178 КПК України враховуються наступні обставини: наявність місця проживання та реєстрації проживання підозрюваного, наявність сім`ї, двох неповнолітніх дітей, проходить службу у Збройних Силах України.

Підозрюваний не судимий, до кримінальної відповідальності не притягався.

Відповідно до характеристики з місця проживання підозрюваного ОСОБА_7 , останній одружений, має двох дітей, з дружиною займаються веденням господарства, тимчасово не працює, оскільки під час проходження військової служби проходив отримав контузію, має проблеми зі здоров`ям.

Підтверджено документами матеріалів клопотання й наявність захворювань у підозрюваного, встановлено, що підозрюваний ОСОБА_7 , під час військових дій потрапив під ОСОБА_18 та танкову атаку, внаслідок вибуху поруч двох снарядів отримав акубаротравму, закриту черепно-мозкову травму, був госпіталізований, переніс лікування.

За встановлених обставин у їх сукупності, колегія суддів вважає, що достатнім запобіжним заходом для запобігання виявленим ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 стане запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у визначений апеляційним судом період доби.

Встановлений ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду мінімізується та нівелюється покладенням судом апеляційної інстанції на підозрюваного ОСОБА_7 ряду обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

З урахуванням зазначеного вище, колегія суддів визнає доводи апеляційних скарг захисту слушними.

Згідно із п. 2) ч. 3 ст. 307 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді чи ухвали суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, суд апеляційної інстанції має право: скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Відтак, зважаючи на те, що доводи апеляційних скаргих визнані слушними, колегія суддів скасовує ухвалу суду першої інстанції, постановляє нову.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , який здійснює захист підозрюваного ОСОБА_7 , задовольнити частково.

Апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_7 , задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 29.04.2024 про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк на 60 днів, з 02 години 45 хвилин 28 квітня 2024 року до 02 години 45 хвилини 27 червня 2024 року включно, без визначення застави скасувати.

Клопотання слідчого СВ Новоукраїнського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк два місяці, у період доби з 19 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин.

Заборонити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом строку дії ухвали Кропивницького апеляційного суду залишати житло за встановленою його адресою проживання: АДРЕСА_1 у період доби з 20 години 00 хвилин до 07 години 00 хвилин.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки: прибувати до слідчого, а також прокурора чи суду, залежно від стадії кримінального провадження, за першою їх вимогою, не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає /перебуває/ без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи, утримуватися від спілкування з іншими учасниками кримінального провадження (за виключенням процесуальної необхідності у даному кримінальному провадженні у присутності слідчого, прокурора, суду), здати на зберігання органу досудового розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, носити електронний засіб контролю, а також обов`язок надавати можливість працівникам органу Національної поліції безперешкодно з`являтися у житло за адресою: АДРЕСА_1 , з метою контролю за поведінкою підозрюваного.

Підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти у залі судових засідань Кропивницького апеляційного суду негайно.

Строк дії ухвали Кропивницького апеляційного суду про тримання особи під домашнім арештом встановити два місяці, тобто до 27 липня 2024 року включно.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4