Справа №635/8149/23
Провадження №1-кп/635/56/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2024 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі прокурора ОСОБА_2 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться зазначене кримінальне провадження.

Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України. Метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

В обґрунтування клопотання прокурор посилалась на те, що обвинуваченому інкримінується вчинення тяжкого умисного злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років, і усвідомлюючи можливу міру покарання, у разі винесення судом обвинувального вироку, він може переховуватись від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, що підтверджує існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України. Зважаючи на те, що обвинуваченому відкриті показання свідків, та йому відоме місце їх проживання, тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності, перебуваючи на свободі, він може здійснювати незаконний вплив на них, що підтверджує існування ризику, передбаченого п.3 ст.177 КПК України.. Крім того, обвинувачений раніше засуджений за вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, та обвинувачується у вчиненні злочину за ч.1 ст.121 КК України (справа перебуває на розгляді в суді, розгляд якої не закінчений), що свідчить про його суспільну небезпечність, та можливість вчинення ним іншого кримінального правопорушення. Вважає, що вищевказані обставини свідчать про неможливість запобігання наявним у кримінальному провадженні ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж як винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора про продовження відносно нього строку тримання під вартою. Просив врахувати, що він діючий військовослужбовець, учасник бойових дій, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, у зв`язку з чим вважав необхідним застосувати до нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, щоб у нього була можливість утримувати дітей, а якщо суд дійде висновку про продовження строку тримання під вартою, просив зменшити розмір застави до мінімального розміру, враховуючи його доходи.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного.

Органом досудового розслідування проводилось розслідування кримінального провадження №0001151 від 15.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України, в ході якого 16.06.2023 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру. 04.09.2023 року ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри з ч.2 ст.15 ч.1 ст.115 КК України на ч.4 ст.296 КК України.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 16.06.2023 року відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 13.08.2023 року з визначенням застави у розмірі 536800 гривень, який вподальшому продовжений до 16.09.2023 року включно, розмір застави залишено без змін.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 14 вересня 2023 року строк тримання під вартою продовжено до 12 листопада 2023 року з визначенням застави в 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214720 гривень, який вподальшому продовжений до 05 січня 2024 року з раніше визначеним розміром застави.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02.01.2024 року строк тримання під вартою продовжено до 01 березня 2024 року з визначенням застави у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242240 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Згідно ч.1,3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.

Строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 01 березня 2024 року включно.

Згідно вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час обрання та продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 судом встановлено в тому числі наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, на які посилається прокурор в обґрунтування клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме ризику можливості обвинуваченого переховуватись від суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про продовження строку обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує дані про особу обвинуваченого, який є громадянином України, військовослужбовцем, учасником бойових дій, з вищою освітою, одруженим, має двох неповнолітніх дітей, раніше засудженим, зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, тобто злочину проти громадського порядку та моралі, який відповідно до ст. 12 КК України відносяться до тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років. Отже, усвідомлюючи ризик бути засудженим до тривалого терміну ув`язнення, обвинувачений перебуваючи на свободі може переховуватися від суду.

Також судом враховується, що обвинувачений вчинив кримінальне правопорушення за ч.4 ст.296 КК України в період іспитового строку за вироком від 17.09.2021, яким його засуджено за ч.2 ст.186 КК України; обвинувачується у вчиненні злочину за ч.1 ст.121 КК України, справа перебуває на розгляді в суді, розгляд якої не закінчений, що свідчить про його суспільну небезпечність та можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи викладене та те, що потерпілий ОСОБА_5 помер, а також з урахуванням того, що судовий розгляд кримінального провадження тільки розпочатий, свідки по справі не допитані, а обвинуваченому відомо місце їх проживання, отже з метою уникнення від кримінальної відповідальності, перебуваючи на свободі, він може здійснювати незаконний вплив на них.

Посилання обвинуваченого щодо наявності у нього міцних соціальних зв`язків та позитивних характеристик з місця служби суд приймає до уваги, але самі по собі ці обставини не спростовують та не мінімізують наявних ризиків.

Зважаючи на тяжкість злочину, який інкримінується ОСОБА_3 , суспільну небезпечність та покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, дані про особу обвинуваченого, суд вважає, що ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які стали підставою для обрання та продовження строку запобіжного заходу, доведені прокурором, не зникли та продовжують існувати, та виправдовують тримання особи під вартою. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про неможливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

За таких обставин, суд не може погодитись з доводами обвинуваченого щодо відсутності ризиків, які існували на час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ризик це подія, яка імовірно може настати за наявності певних підстав.

Об`єктивність існування зазначених підстав щодо ризиків вбачається з вищенаведених відомостей, а тому суд не може погодитись з доводами обвинуваченого щодо дієвості інших запобіжних заходів ніж тримання під вартою.

В засіданні не здобуто відомостей, які б безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, а також не отримано відомостей щодо інших обставин, які б переважали ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Враховуючи викладене, суд задовольняє клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченого у виді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню існуючим ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим його процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу визначає розмір застави, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Приймаючи до уваги, що потерпілий помер, кримінальним правопорушенням шкоди не завдано, цивільний позов не заявлено, майновий стан обвинуваченого, тривалий час перебування останнього під вартою, неможливість протягом тривалого часу внесення максимальної застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, передбаченої для тяжких злочинів, суд вважає за можливе зменшити розмір застави до 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181680 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-178, 182, 183, 197, 199, 331, 537, 392 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 задовольнити.

Строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, продовжити на шістдесят днів, тобто до 26 квітня 2024 року включно.

Встановити строк дії ухвали до 26 квітня 2024 року включно.

Зменшити щодо ОСОБА_3 розмір застави, застосований ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 14 вересня 2023 року, до 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 181680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривень 00 коп., яку необхідно внести на відповідний рахунок до спливу терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_3 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_3 наступні обов`язки:

1)прибувати до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання/перебування та місця служби;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а обвинуваченим - в той же строк, з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 01 березня 2024 року.

Суддя ОСОБА_1