Справа №155/378/24
Провадження №1-кп/155/115/24
ГОРОХІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про закриття кримінального провадження

08 квітня 2024 року місто Горохів

Горохівський районний суд Волинської області в складі

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000013 від 21 лютого 2024 року щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Горішнє Горохівського району Волинської області, який зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, на утриманні якого особи не перебувають, працюючого керівником цеху ТзОВ «Жовківського ППР», несудимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що в серпні 2022 року (точної дати та часу досудовим розслідуванням не встановлено) незаконно придбав, а саме знайшов на березі неподалік лісового масиву в селі Піски Луцького району кілька рослин виду коноплі, з яких зірвав гілля із листям. Після цього, маючи умисел на незаконне зберігання наркотичного засобу - канабісу, без мети збуту, в порушення вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» №60/95-ВР від 15 лютого 1995 року та Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними» №62/95-ВР від 15 лютого 1995 року, переніс за місцем свого проживання АДРЕСА_1 . Після цього, відділивши сухе листя від стебел рослин подрібнив його, тим самим виготовив наркотичний засіб для подальшого вживання, який зберігав у кімнаті житлового будинку в сейфі для мисливської рушниці без мети збуту.

В подальшому, 07 лютого 2024 року в домоволодінні ОСОБА_4 , яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 проведено обшук, в ході якого в приміщенні житлового будинку у сейфі для зберігання мисливської зброї виявлено та вилучено подрібнену речовину рослинного походження, за зовнішніми ознаками схожі на частини рослини конопля, які в подальшому були вилучені.

Вилучена у ОСОБА_4 за місцем його проживання подрібнена речовина рослинного походження являє собою особливо небезпечний наркотичний засіб, обіг якого заборонено - канабіс, загальна маса якого, у перерахунку на висушену речовину, становить 16,3240 г.

Таким чином, ОСОБА_4 своїми умисними діями, які виразились у незаконному придбанні, виготовленні та зберіганні наркотичних засобів, без мети збуту, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 309 КК України.

08 квітня 2024 року захисник ОСОБА_5 подав письмове клопотання про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України.

В підготовчому засіданні захисник ОСОБА_5 підтримав подане ним клопотання, просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 у підготовчому засіданні підтримав подане захисником клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України. Свою вину у вчиненому кримінальному правопорушенні визнав повністю, щиро розкаявся у вчиненому, просив закрити кримінальне провадження. При цьому, підтвердив, що підстави та наслідки звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям йому зрозумілі.

Прокурор ОСОБА_3 у підготовчому засіданні, вказуючи на наявність підстав, передбачених ст. 45 КК України, не заперечував щодо задоволення клопотання.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.

Так, п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України передбачає, що у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 5-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно з ч. 1, 4 ст. 286 КПК України, звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, що визначено ч. 1 ст. 44 КК України.

Статтею 45 КК України передбачено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 грудня 2005 року №12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» роз`яснено, що звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Передбачене у ст. 45 КК України звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України.

Щире каяття особи характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого, бажання виправити ситуацію, що склалася, та засуджує свою поведінку.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам досудового розслідування допомоги в установленні невідомих їм обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Передбачене ст. 45 КК України звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Під вчиненням кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину вперше розуміється, що особа раніше не вчинила будь-якого діяння, передбаченого Особливою частиною КК, про що на практиці свідчить відсутність: в особи непогашеної або незнятої судимості за раніше вчинений злочин; кримінальної справи, порушеної у зв`язку із вчиненням особою будь-якого злочину. Особою, яка вперше вчинила злочин, з юридичної точки зору слід також визнавати особу, яка раніше хоч і вчинила кримінально каране діяння, але: була виправдана судом за пред`явленим обвинуваченням; була правомірно звільнена від кримінальної відповідальності; була реабілітована; була засуджена без призначення покарання або звільнена від покарання; відбула покарання за діяння, злочинність і караність якого усунена законом (відповідно до ч. 3, 4 ст. 88 КК України вона визнається такою, що не має судимості).

Такий висновок зробив Верховний суд у своїй постанові від 20 травня 2021 року у справі №761/12266/19.

Як вбачається з матеріалів справи, вироком Горохівського районного суду Волинської області від 12 червня 2015 року ОСОБА_4 засуджений за ч. 1 ст. 263 КК України до позбавлення волі на строк 3 (три) роки, встановлений іспитовий строк 1 (один) рік. Також, судом встановлено, що ОСОБА_4 звільнено від призначеного покарання у зв`язку із закінченням іспитового строку.

Аналізуючи передбачені ст. 45 КК України умови та підстави звільнення від кримінальної відповідальності, а також досліджені докази, судом встановлено, що ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 309 КК України, що не оспорюється учасниками судового провадження, яке згідно з ст. 12 КК України віднесене до категорії кримінальних проступків.

З огляду на вищевикладене, суд бере до уваги те, що обвинувачений не судимий, по місцю проживання характеризується позитивно, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває та за допомогою до них не звертався, повністю визнав свою вину у вчиненому, матеріальна шкода кримінальним проступком не завдана, щиро розкаявся, шкодує про вчинене, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, що згідно з ст. 66 КК України є пом`якшуючими покарання обставинами, зазначеними в обвинувальному акті. Також суд враховує, що обвинувачений в добровільному порядку сплатив витрати, пов`язані з проведенням експертизи.

Отже, судом встановлено усі умови та підстави, визначені ст. 45 КК України, для звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Таким чином, оскільки звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям є обов`язком, а не правом суду, судом перевірено підстави, передбачені ст. 45 КК України, перешкод щодо звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям суд не вбачає та вважає за можливе, у відповідності до ст. 45 КК України та ч. 3 ст. 288 КПК України, звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, а кримінальне провадження закрити.

Процесуальні витрати по справі, пов`язані із проведенням судової експертизи в розмірі 2271 (дві тисячі двісті сімдесят один) гривень 84 копійки сплачено відповідно до квитанції №0.0..1 від 08 квітня 2024 року.

Запобіжний захід обвинуваченому не обирався, цивільний позов не заявлявся.

Питання про речові докази слід вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.

Керуючись ст. 100, п. 1 ч. 2 ст. 284, ст. 285, ст. 286-288 КПК України, на підставі ст. 45 КК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, на підставі ст. 45 КК України.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000013 від 21 лютого 2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 309 КК України, закрити на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України, у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Речові докази, зокрема, канабіс, який знаходиться на зберіганні в камері зберігання речових доказів ГУНП у Волинській області - знищити.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Горохівський районний суд Волинської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя Горохівського районного суду

Волинської області ОСОБА_1