Справа № 754/5043/24
У Х В А Л А

Іменем України

10 квітня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000275 від 17.03.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28 ч.2 ст.252, ч.4 ст.191, ч.2 ст.364, ч.2 ст.367 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Маріуполя, громадянину України, з вищою освітою, одруженому, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

В С Т А Н О В И В:

08.04.2024 старший слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з керівником Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернувся до суду із клопотанням про застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

В обґрунтування клопотання наведено, що досудовим розслідуванням встановлюються обставини правопорушення, відповідно до яких, в період часу з 24.10.2022 по березень 2023 року ОСОБА_8 діючи спільно з ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для себе та іншої юридичної особи, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, реалізовуючи єдиний злочинний умисел направлений на умисне пошкодження території об`єкту природо-заповідного фонду, всупереч ст.26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» із залученням генпідрядника ПП «Водоліт», забезпечено виконання будівельних робіт з прокладання трубопроводу на території заказника площею 1,3816га, в результаті яких знято ґрунтовий покрив (родючий шар ґрунту), на частині земельної ділянки з кадастровим номером №:62:201:0030, на території ландшафтного заказника місцевого значення «Деснянські луки» у Деснянському районі м. Києва, чим пошкоджено об`єкт природно-заповідного фонду, що спричинило шкоду у розмірі 2 629 144грн. 03 коп. та є тяжкими наслідками, спричиненими злочином.

19.01.2024 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.252 КК України, та 30.03.2024 повідомлено про нову підозру у вчиненні кримінального правопорушення, дії останнього додатково кваліфіковані за ч.2 ст.364 КК України. Обґрунтованість підозри доводиться протоколами слідчих дії : оглядом місця події від 17.03.2023 та 03.04.2023; обшуком від 12.05.2023; допитом свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 ; висновком судової інженерно-екологічної експертизи №СЕ-19-23/42342-ФХУД від 17.11.2023.

Під час досудового розслідування зазначеного кримінального провадження встановлено наявність ризиків для обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, а саме ризиків, передбачених п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України. В обґрунтування необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, орган досудового розслідування враховує ступень суспільної небезпеки вчиненого правопорушення, тяжкість покарання передбаченого санкцією статті, яка відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких та особливо тяжких злочинів. Обізнаність про тяжкість покарання, яка йому загрожує, може спонукати ОСОБА_4 до переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення відповідальності. Враховуючи, що в ході досудового розслідування на даний час не встановлено повне коло свідків, а тому ОСОБА_4 може перешкодити органу досудового розслідування у встановленні таких осіб та перешкоджати у подальшому їх допиті стосовно дачі ними правдивих показів. За переконанням органу досудового розслідування, невжиття заходів до обмеження свободи пересування, не забезпечить безперешкодне виконання ОСОБА_4 , процесуальних обов`язків, уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та дотримання розумних строків досудового розслідування, а в подальшому і судового розгляду.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, наполягав на його задоволенні та обрання ОСОБА_4 запропонованого запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний час. Опираючись на матеріальний стан та керівну посаду підозрюваного, обґрунтованість підозри у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочину, вважав доведеними ризики наведені за клопотанням.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечив проти задоволення клопотання, стверджуючи про необґрунтованість підозри, наполягав на дотриманні інтересів служби під час інкримінованих подій. Опираючись на недоведеність прокурором ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просив відмови у задоволенні клопотання.

Захисник ОСОБА_5 , звернув увагу на необґрунтованість підозри, яка суперечить розпорядчим документам, ухваленим Кабміном України та Київською міською військовою адміністрацією, із обмеженим доступом (для службового користування), які передбачають особливий порядок розробки проектної документації, виконання будівельних робіт та звільнені від необхідності отримання дозвільних документів на виконання будівельних робіт. Просив в задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно із протоколом допиту директора БО «Благодійний фонд Дніпровського району м. Києва «Київський еколого-культурний центр» ОСОБА_12 , останній повідомляв посадових осіб ПрАТ «Київводоканал» та ПП «Водоліт» про організацію робіт саме на території заказника «Деснянські луки», де будівельні роботи заборонені. По відсутність повідомлень про початок робіт з боку забудовника, показали свідки ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які обіймають керівні посади у КП УЗН Деснянського району м. Києва. Висновком судової інженерно-екологічної експертизи №СЕ-19-23/42342-ФХЕД від 17.11.2023 встановлено розмір шкоди заподіяної природно-заповідному фонду, внаслідок зняття ґрунтового покриву площею 1,3816 га на частині земельної ділянки з кадастровим номером 800000000:62:201:0030 на території ландшафтного заказника місцевого значення «Деснянські луки».

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, а також приймаючи до уваги п. 175 рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.07.2011 року, згідно якого термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.28, ч.2 ст.252, ч.2 ст. 364 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення такого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя враховує наступне.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зав`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення яких, в разі доведеності його вини, передбачене покарання у виді позбавлення волі строком на строк від п`яти до дванадцяти років за найтяжчим злочином, що може спонукати підозрюваного до переховування від органів досудового розслідування або суду, тому ризик передбачений п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України є реальним. Врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства (рішення Європейського суду з прав людини у справі "W проти Швейцарії" від 26.01.1993).

Також, Європейський суд з прав людини у справі "Ілійков проти Болгарії" закріпив, що "суворість передбаченого покарання" є суттєвим елементом при оцінюванні "ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність слідчим у клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Інший заявлений ризик передбачені п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ризик впливу на ще недопитаних свідків по справі, є неконкретним оскільки стосується невизначеного кола осіб.

Разом із тим, слідчий суддя вважає, що в клопотанні слідчого в повному обсязі необґрунтована неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж домашній арешт, для запобігання встановлених ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваного.

За матеріалами, що характеризують особу підозрюваного, встановлено виключно позитивні характеристики, наявність міцних соціальних зв`язків у вигляді родини, до складу якої входять малолітні діти, які перебувають на утримання підозрюваного.

Зазначені обставини значно зменшують існування встановленого ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, враховується посилання сторони захисту на те, що ОСОБА_4 не намагається будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню з метою уникнення від кримінальної відповідальності, а націлений на встановлення об`єктивної істини, яка полягає в дослідженні правових підстав проведення робіт з розташування об`єкта критичної інфраструктури у воєнний час.

З огляду на викладене, слід дійти висновку, що прокурором не доведено обставин, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України, про неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів ніж домашній арешт, що є підставою в порядку ч. 4 ст. 194 КПК України для застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, який зазначено у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі "Манчіні проти Італії", за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей ст. 5 п. 1 п.п. с) Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Реалізуючи зазначену правову позицію Європейський суд з прав людини у своєму рішенні в справі "Манчіні проти Італії", з урахуванням наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України та зазначених даних щодо особи підозрюваного, які значно зменшують існування встановленого ризику, слідчий суддя вважає можливим до підозрюваного застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, із покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, що буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки та запобігання названого вище ризику.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 184, 193, 205, 206, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про обрання підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, відмовити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком до 19 квітня 2024 року.

Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на ОСОБА_4 обов`язки:

- не відлучатись з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- не пізніше 3-х діб повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та /або місця роботи;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Обов`язки покласти на ОСОБА_4 в межах строків досудового розслідування, тобто до 19 квітня 2024 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Контроль за виконанням особистого обов`язку покласти на старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1