Справа №:755/4720/24
Провадження №: 1-кс/755/1101/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" березня 2024 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання старшого слідчого Дніпровського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві підполковника поліції ОСОБА_6 , подане в межах кримінального провадження 0000960 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Подольск, РФ, громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, непрацевлаштованого, що зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , відомостей про судимість слідчому судді не надано,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

УСТАНОВИВ:

19 березня 2024 року слідчий слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві підполковник поліції ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

Клопотання вмотивоване тим, що 06.01.2024 р. приблизно о 21:00 год. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прийшов в гості до свого батька ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у квартиру АДРЕСА_2 , та з вказаного часу обидва стали вживати алкогольні напої.

Під час вживання алкогольних напоїв приблизно о 23:00 год. між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 на ґрунті непорозуміння в їх сімейних відносинах виник конфлікт у формі лайки.

В ході конфлікту у ОСОБА_5 виник умисел на заподіяння смерті ОСОБА_7 шляхом нанесення удару ножем в область розташування життєво важливих органів, зокрема - грудної клітки.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння смерті ОСОБА_7 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки у вигляді настання смерті останнього, ОСОБА_5 наніс удар ножем в область грудної клітки ОСОБА_7 , заподіявши поранення. Внаслідок заподіяного ОСОБА_5 удару ножем настала смерть ОСОБА_7 на місці події за короткий проміжок часу.

В подальшому, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин, а саме - з метою приховування слідів вчиненого злочину, ОСОБА_5 переніс труп ОСОБА_7 з кухні до ванної кімнати, де впродовж декількох днів розчленовував труп на частини та виносив їх з квартири в пакетах та сумках. Так, частини тулубу та внутрішні органи ОСОБА_5 виніс та викинув у сміттєвий бак, а голову та кінцівки в подальшому замурував за допомогою будівельних матеріалів у приміщенні належного йому гаража № НОМЕР_1 , що знаходиться на території гаражного кооперативу «Промбудівець», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, 25-А, де 18.03.2024 р. вказані частини тіла були виявлені працівниками поліції.

Мотивуючи клопотання щодо необхідності застосування запобіжного заходу підозрюваному, органом досудового розслідування зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, вказує на наявність ризиків, передбачених п.1, п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, що свідчить про те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, адже усвідомлює можливе покарання у вигляді позбавлення волі, тому може вчинити спроби уникнути кримінальної відповідальності таким чином, чинити незаконний вплив на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний щодо місць перебування та проживання останніх. Також, на думку органу досудового розслідування, підозрюваний може перешкоджати кримінальному правопорушенню іншим чином, зокрема, шляхом перешкоджання проведенню слідчих та процесуальних дій внаслідок неприбуття за викликами слідчого.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечив. Просив застосувати цілодобовий домашній арешт. Вважав ризики недоведеними. Зауважив, що підозрюваний не мав умислу на вбивство , оскільки удар відбувся в результаті боротьби. Також просив врахувати, що підозрюваний сам зізнався працівникам поліції у вчиненні злочину.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника, просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заслухавши доводи прокурора, з`ясувавши думку захисника та підозрюваного, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого відділу Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебуває кримінальне провадження № 0000960, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.03.2024 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

17 березня 2024 року ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

17 березня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Як вбачається зі змісту повідомлення про підозру, ОСОБА_5 умисно вчинив дії, передбачені ч. 1 ст. 115 КК України, а саме - вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

В даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом проведення обшуку; протоколами допиту свідків; протоколом огляду речей; протоколом затримання особи; протоколом обшуку затриманої особи; протоколом проведення слідчого експерименту.

Сукупність цих доказів дає підстави вважати, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя вважає, що наявність фактів та інформації, на які посилаються органи досудового розслідування та які містяться в матеріалах клопотання, можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_5 може бути причетний до вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінують.

З урахуванням зазначеного, посилання слідчого на наявність обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, заслуговують на увагу.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Орган досудового розслідування у своєму клопотанні вказує на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України: переховування від органу досудового розслідування з метою уникнення відповідальності, що підтверджується тим, що кримінальне правопорушення, у скоєнні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, що може спонукати підозрюваного до спроб уникнення кримінальної відповідальності; підозрюваний може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, схиляти їх до дачі неправдивих показів.

Крім того, слідчий суддя вважає наявним ризик знищення, ховання або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, про який не зазначає орган досудового розслідування, але який, на думку слідчого судді, є реальним та таким, що може справдитись з великим ступенем вірогідності, враховуючи, що досудовим розслідуванням наразі не вдалось відшукати, зокрема, знаряддя злочину, а саме - ніж, а також фрагмент (и) тіла, що містить сліди удару ножем.

Також необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним особливо тяжкого злочину щодо близького родича (сина), тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, відсутність у підозрюваного стійких соціальних зв`язків, місця роботи, його майновий стан, репутацію, вік та стан здоров`я.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає вказані ризики наявними та такими, що можуть справдитись з великим ступенем вірогідності, враховуючи конкретні обставини кримінального провадження, а також беручи до уваги, що підозрюваний не має стійких соціальних зв`язків.

Водночас слідчий суддя вважає недоведеним заявлений органом досудового розслідування ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, що зводиться до необґрунтованих припущень слідчого.

Слідчим суддею не отримано даних про те, що підозрюваний ОСОБА_5 за станом свого здоров`я не може утримуватись в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. У кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Таким чином, згідно з положеннями ч. 2 ст. 183 КПК України до підозрюваного ОСОБА_5 можливо застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки останній є раніше не судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При цьому, враховуючи обставини кримінального правопорушення, а саме - вчинення правопорушення із застосуванням насильства, слідчий суддя вважає за доцільне не визначати підозрюваному заставу, у відповідності до ч. 4 ст. 183 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 208, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 15 травня 2024 року, включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1