Справа № 405/135/24
провадження № 1-кс/405/1304/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 05 грудня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003422 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, про скасування арешту майна,

встановив:

06.05.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від потерпілої ОСОБА_3 надійшло клопотання про скасування арешту з грошей номіналом 500 гривень в кількості 22 купюри; номіналом 200 гривень в кількості 141 купюра; номіналом 100 гривень в кількості 118 купюр, на загальну суму 51000 грн.

Обґрунтовуючи клопотання про скасування арешту майна потерпіла вказала про те, що 28.02.2024, ОСОБА_4 разом із ОСОБА_5 незаконно заволоділи належними їй грішми у сумі 57000 грн.

28.02.2024 слідчим в умовах невідкладеного випадку проведено обшук автомобіля марки Opel Vectra, державний номер НОМЕР_1 , в ході якого, зокрема, вилучено грошові кошти номіналом 500 гривень в кількості 22 купюри; номіналом 200 гривень в кількості 141 купюра; номіналом 100 гривень в кількості 118 купюр, на загальну суму 51000 грн.

Ухвалою слідчого судді від 01.03.2024 накладено арешт, в тому числі, і на вказані вище гроші.

Вважає, що у арешті на вказані гроші відпала необхідність, тому просить скасувати з них арешт.

Потерпіла в судове засідання не з`явилась, в прохальній частині клопотання зазначає про розгляд справи у її відсутність.

Слідчий в судове засідання не з`явився, звернувся з заявою, у якій просить розглянути клопотання потерпілої про скасування арешту майна у його відсутність, не заперечує відносно скасування арешту майна.

Відповідно до ч. 4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, повно та всебічно дослідивши клопотання та матеріали, якими обґрунтовується клопотання про скасування арешту майна, дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені 05 грудня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003422 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

28.02.2024 слідчою СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 проведено у невідкладному випадку у відповідності до ст. 233 КПК України проведено обшук автомобіля марки Opel Vectra, державний номер НОМЕР_1 , в ході якого вилучено в тому числі і гроші номіналом 500 гривень в кількості 22 купюри; номіналом 200 гривень в кількості 141 купюра; номіналом 100 гривень в кількості 118 купюр, на загальну суму 51000 грн.

На вказані гроші ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01.03.2024 накладено арешт, метою арешту є збереження речових доказів, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

В клопотанні про скасування арешту майна потерпілою не стверджується, що арешт на гроші в с умі 51000 грн. накладено необґрунтовано, а тому, слідчим суддею не досліджуються обставини обґрунтованості накладення арешту, а лише визначається необхідність подальшого утримання грошей під арештом.

При вирішенні питання про скасування арешту майна слідчим суддею враховується розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а саме те, що вказані гроші належать потерпілій ОСОБА_3 ; наслідки арешту для власника, а саме те, що подальше утримання майна під арештом не дає змогу власнику майна розпоряджатись належними їй грішми

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

За практикою ЕСПЛ будь-яка міра втручання у право власності повинна бути співмірною. Тому арешт майна має обмежуватися тим обсягом, який є чітко необхідним для досягнення конкретних профілактичних завдань, і метою будь-якого заходу втручання у право власності має бути суспільний інтерес в контексті конкретної справи (див. Рішення ЄСПЛ від 05.07.2001 у справі "Аркурі та інші проти Італії", параграф 5).

У пункті 167 рішення ЄСПЛ від 23.01.2014 (остаточне 02.06.2014) у справі «East/WestAllianceLimited» проти України» (Заява № 19336/04) Європейський Суд підкреслив, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece), заява № 31107/96, п. 58, ECHR). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії» (Kushoglu v. Bulgaria), заява № 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року).

Ураховуючи практику ЕСПЛ, положення КПК, можна визначити, що під розумним строком доцільно розуміти найкоротший строк розгляду і вирішення кримінальної справи, проведення процесуальної дії або винесення процесуального рішення, який достатній для надання своєчасного судового захисту порушених прав, свобод і інтересів, досягнення мети процесуальної дії та взагалі завдань кримінального провадження.

Слідчим суддею встановлено, що на даний час відпала необхідність у подальшій необхідності арешту на вилучені 28.02.2024 гроші у сумі 51000грн., оскільки, слідчим не спростовано твердження потерпілої щодо проведення усіх першочергових та необхідних слідчих дій з цими грошима, а навпаки, він не заперечував щодо скасування з них арешту.

Слідчим суддею не встановлено настання можливих негативних наслідків у разі повернення вказаних в клопотанні грошей.

Слідчий суддя вважає, що у застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відносно грошей номіналом 500 гривень в кількості 22 купюри; номіналом 200 гривень в кількості 141 купюра; номіналом 100 гривень в кількості 118 купюр, на загальну суму 51000 грн., відпала потреба, та приходить до висновку про задоволення клопотання, а саме, скасування арешту з зазначеного майна.

На підставі зазначеного та керуючись ст. ст. 174, 369-372 КПК України,

постановив:

Клопотання ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 05 грудня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003422 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України, про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, який накладений ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 01.03.2024 по справі №405/1322/24, провадженні №1-кс/405/583/24, а саме: з грошей номіналом 500 гривень в кількості 22 купюри; номіналом 200 гривень в кількості 141 купюра; номіналом 100 гривень в кількості 118 купюр, на загальну суму 51000 грн., які належать потерпілій ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в тому числі, і заборону користування та розпорядження ними.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_7