Справа № 752/1724/24
Провадження № 1-кс/752/4421/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві, клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_7 - про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000498 від 21.04.2023, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, неодруженого, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого відносно підозрюваного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000498 від 21.04.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 307, ч. 2, 3 ст. 311, ч. 3 ст. 313, ч. 2 ст. 317, ч. 4 ст. 321 КК України. Клопотання погодив прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 .

Клопотання обґрунтоване тим, що слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000498 від 21.04.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2, 3 ст. 307, ч. 2, 3 ст. 311, ч. 4 ст. 321 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_9 за попередньою змовою із ОСОБА_5 у невстановлені досудовим розслідуванням місці, час та день, але не пізніше 01.03.2024 придбали за невстановлених обставин, з корисливих спонукань білу порошкоподібну речовину, яка містить у собі психотропну речовину - амфетамін, яку 01.03.2024 ОСОБА_5 за попередньою змовою із ОСОБА_9 , перебуваючи за адресою АДРЕСА_3 , відправлено поштовим переказом, чим здійснено збут психотропної речовини. Під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій здійснено відбір зразків вищевказаної порошкоподібної речовини, в якій виявлено психотропну речовину - амфетамін загальною масою близько 1,235 г.

Крім цього, ОСОБА_9 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого мешкання, а саме за адресою: АДРЕСА_4 , у невстановлений досудовим розслідуванням місці, час та день, але не пізніше 09.04.2024 придбали у невстановленому досудовим розслідуванням місці та за невстановлених слідством обставин ємність із порошкоподібною речовиною, яка містить у собі психотропну речовину - амфетамін та зберігали її з метою збуту. За результатом проведення обшуку ємність у якій знаходиться біла порошкоподібна речовина, яка містить у собі психотропну речовину - амфетамін вилучена, а ОСОБА_9 та ОСОБА_5 затримано працівниками поліції.

09.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 11.04.2024 стосовно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07.06.2024 включно, із можливістю внесення застави в межах, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму в розмірі 242 240 гривень.

Слідчий у клопотанні зазначає, що строк запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 закінчується 07.06.2024, однак закінчити досудове розслідування у вказаний строк неможливо, оскільки у даному кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих (розшукових) дій, а саме: отримати висновки призначених експертних досліджень; провести тимчасовий доступ до інформації яка перебуває у власності медичних установ та проведення судових психіатричних експертиз; встановити всіх очевидців, які володіють інформацією з приводу вчинення кримінального правопорушення та допитати їх у процесуальному статусі свідків; звернутись із клопотанням до слідчого судді про продовження дії застосованих запобіжних заходів щодо підозрюваних ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; завершити процес розсекречування матеріалів кримінального провадження, на підставі яких проводились негласні слідчі (розшукові) дії; з урахуванням висновків вищевказаних експертних досліджень та проаналізованої інформації, що буде здобута у ході досудового розслідування, сформулювати остаточну підозру ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 про що повідомити останніх за участі адвокатів та додатково допитати підозрюваних з даного приводу; завершити збирання характеризуючих матеріалів на підозрюваних осіб; виконати інші слідчі та процесуальні дії, у яких виникне потреба.

Вказані слідчі та процесуальні дії є необхідними для повного всебічного та об`єктивного досудового розслідування даного провадження. За результатами їх проведення будуть отримані відомості, які можуть бути використані в суді як доказ.

Провести вказані слідчі (розшукові) дії у вказаний строк неможливо через кількість та складність вказаних слідчих (розшукових) дій, а також складність та об`ємність призначених судових експертиз.

Також слідчий зазначає, що під час досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_5 встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1-5 частини 1 ст. 177 КПК України, які наразі не зникли та продовжують існувати.

Інші, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування; виключно застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Посилаючись на наведені вище обставини, а також на наявність ризиків, передбачених пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України, які продовжують існувати, слідчий просить продовжити щодо підозрюваногоОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб із можливістю внесення застави в межах, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму в розмірі 242 240 гривень.

Прокурор у судовому засіданні підтримав подане клопотання з підстав, зазначених у ньому, просив задовольнити.

Захисник підозрюваного заперечив проти задоволення клопотання. Зазначив, що слідчим органом не вірно кваліфіковано дії ОСОБА_5 , оскільки маса віднайденого амфітаміну дуже мала. Ризики, про актуальність яких стверджує слідчий у клопотанні, необґрунтовані та відсутні повністю. Також захисник вказав, що в зв`язку із незадовільним станом здоров`я батька підозрюваного, останній потребує догляду, який підозрюваний не може надати батьку, оскільки перебуває під вартою. На підставі зазначеного захисник просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт.

Підозрюваний підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, підтверджено, що слідчими відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000498 від 21.04.2023 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 2, 3 ст. 307, ч. 2, 3 ст. 311, ч. 4 ст. 321 КК України.

09.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 11.04.2024 стосовно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07.06.2024 включно, із можливістю внесення застави в межах, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає суму в розмірі 242 240 гривень.

У частині 1 статті 197 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Відповідно до частини 3 цієї статті, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом, в цьому випадку сукупний строк тримання під вартою підозрюваного під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Отже, при вирішенні питання про доцільність продовження дії запобіжного заходу, застосованого до ОСОБА_5 , слідчий суддя має врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо обґрунтованості підозри.

Як встановлено вище, 09.04.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченогоч. 2 ст. 307 КК України.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошується, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов'язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Вирішуючи питання обґрунтованості пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчий суддя дослідив такі докази в копіях: протоколи НСРД; протоколи обшуку; протокол допиту свідка; протокол слідчого експерименту; протокол огляду; інших відомостей, долучених до клопотання.

Слідчий суддя вважає, що на час розгляду клопотання обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення є доведеною, тобто зазначені у клопотанні слідчого обставини і додані до нього документи кримінального провадження, разом із поясненнями прокурора у судовому засіданні, у своїй сукупності підтверджують, що існують факти та інформація, які переконують у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити зазначене вище кримінальне правопорушення.

Щодо продовження запобіжного заходу та наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що продовжують існувати ризики того, що підозрюванийОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України.

Ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

Прокурором обґрунтовано, що ризик переховування від органу досудового розслідування та суду не зменшився та залишається бути актуальним, виходячи з таких підстав.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, який, у відповідності до положень статті 12 КК України, відноситься до категорії тяжкого, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Вказана обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Зазначене узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Слідчий суддя, враховуючи тяжкість та характер злочину у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 , обставини вчинення інкримінованого йому злочину, особу підозрюваного, не виключає, що підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності зможе здійснити дії з метою переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Враховуючи зазначене, на переконання слідчого судді, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду не зменшився та залишається бути актуальним.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

З огляду на стадію кримінального провадження, наразі органом досудового розслідування не віднайдені всі речі та документи, які мають доказове значення у кримінальному провадженні, тому ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою приховування чи зниження доказів, які можуть вказувати на його причетність до кримінальних правопорушень, та які мають доказове значення для досудового розслідування. Враховуючи зазначене, ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжує бути актуальним.

Ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи обізнаністьОСОБА_5 про осіб, які давали показання у кримінальному провадженні, він може здійснити спроби впливу на них з метою зміни наданих показань, що в подальшому виключить надання ними правдивих і повних показань під час досудового розслідування і судового розгляду.

При оцінці вказаного ризику слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показів від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права обвинуваченого на перехресний допит. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показів від свідків та дослідження їх судом.

Отже, на даний час продовжує існувати загроза того, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків з метою ненадання органу досудового розслідування достовірних показань щодо участі та ролі ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення для уникнення останнім кримінальної відповідальності.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Оцінюючи актуальність ризиків, передбачених п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує спосіб та обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину, а також характеристику підозрюваного; на переконання слідчого судді ризик вчинення іншого кримінального правопорушення та ризик перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, шляхом перешкоджання збиранню стороною обвинувачення доказів та вжиття заходів забезпечення кримінального провадження, продовжують існувати.

Щодо обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29.05.2024 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 09.10.2024 включно.

Як вбачається з матеріалів клопотання, завершити досудове розслідування до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу неможливо, оскільки у кримінальному провадженні наявна необхідність у проведенні/завершенні слідчих (розшукових), процесуальних дій, зокрема необхідно: отримати висновки призначених експертних досліджень; провести тимчасовий доступ до інформації яка перебуває у власності медичних установ та проведення судових психіатричних експертиз; встановити всіх очевидців, які володіють інформацією з приводу вчинення кримінального правопорушення та допитати їх у процесуальному статусі свідків; звернутись із клопотанням до слідчого судді про продовження дії застосованих запобіжних заходів щодо підозрюваних ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; завершити процес розсекречування матеріалів кримінального провадження, на підставі яких проводились негласні слідчі (розшукові) дії; з урахуванням висновків вищевказаних експертних досліджень та проаналізованої інформації, що буде здобута у ході досудового розслідування, сформулювати остаточну підозру ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 про що повідомити останніх за участі адвокатів та додатково допитати підозрюваних з даного приводу; завершити збирання характеризуючих матеріалів на підозрюваних осіб; виконати інші слідчі та процесуальні дії, у яких виникне потреба.

Виходячи з того, що строк досудового розслідування продовжений ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 29.05.2024 до шести місяців, є підстави для вирішення питання продовження строку дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного.

Отже, на даному етапі кримінального провадження, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих підозрюваному злочинів та продовження існування доведених ризиків, відомостей щодо особи підозрюваного, продовження застосування запобіжного заходу є необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, слідчий суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час розгляду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваногоОСОБА_5 , прокурор довів наявність обставин, які у своїй сукупності свідчать про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання доведеним ризикам, зазначеним у клопотанні, буде недостатнім.

Враховуючи те, що прокурором доведено обставини, передбачені пунктами 1-3 ч. 1 ст. 194, ч. 3 ст. 199 КПК України, беручи до уваги наведені вище характеристики кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , та вагомість встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість клопотання слідчого щодо наявності підстав, що виправдовують подальше тримання підозрюваногоОСОБА_5 під вартою, що зможе запобігти зазначеним вище ризикам і забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Строк тримання під вартою підозрюваного слід визначити в межах строку досудового розслідування, на 60 днів, а саме до 27.07.2024 до 15 год. 26 хв.

Продовження строку тримання під вартою не є безальтернативним запобіжним заходом, оскільки передбачає в якості альтернативи заставу.

Основним критерієм при визначенні розміру застави має бути не розмір завданої інкримінованим кримінальним правопорушенням шкоди, а достатність розміру застави задля запобігання втечі підозрюваного та гарантування забезпечення його належної процесуальної поведінки. Однак, при цьому обов`язково має враховуватись майновий стан підозрюваного, щоб запобігти унеможливленню виконання такої застави. Вказане узгоджується з практикою ЄСПЛ, зокрема, позицією, викладеною у справі «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010 та справі «Гафа проти Мальти» від 22.05.2018.

Слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає суму в розмірі 242 240 гривень здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

За встановлених обставин, на підставі норм абзацу другого ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України, з урахуванням існуючих ризиків, у разі внесення застави на підозрюваногоОСОБА_5 мають бути покладені наступні обов`язки, необхідність яких була доведена прокурором і які були зазначені в попередній ухвалі про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: прибувати до слідчого із встановленою періодичністю; не відлучатись із населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і виїзд в Україну. Строк дії зазначених обов`язків слід визначити до 27.07.2024 включно.

З огляду на викладене клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 115, 132, 177, 178, 183, 193-197, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, а саме по 27.07.2024 року до 15 год. 26 хв.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 242 240,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити до 27.07.2024 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської міської прокуратури.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1