Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2020 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП м. Києва ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0003338 від 09.12.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

У С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження за номером №0003338, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.12.2020.

У вчиненні даного кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Джелал Абад, республіки Киргизстан, громадянин Киргизстану, не працюючий, з середньою освітою, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , якому 09.12.2020 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.12.2020 приблизно о 01:30 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 знаходилися у квартирі АДРЕСА_3 , де сумісно вживали спиртні напої.

У подальшому, під час спільного вживання спиртних напоїв, перебуваючи за вищевказаною адресою, між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт, який поступово переріс у бійку, під час якої у ОСОБА_4 на ґрунті раптово виниклої особистої неприязні виник злочинний умисел на заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, 09.12.2020 року приблизно о 01:30 год . перебуваючи у квартирі АДРЕСА_3 . ОСОБА_4 з метою заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_7 , схопив кухонний ніж та наніс удар в область грудної клітини.

Відповідно довідки №296 від 09.12.2020 МКЛ ІІІМД м. Киева. ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження у вигляді: проникаюче колото-різане поранення грудної клітини справа та гемоторакс справа.

Таким чином, зазначає, що, встановлено достатньо підстав для підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження ОСОБА_9 , тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Повідомлена ОСОБА_4 підозра підтверджується наступними доказами, які зібрані у кримінальному провадженні:

- протоколом огляду місця події від 09.12.2020 року за адресою: м. Київ. вул. Верхній Вал, 66-а;

- протоколом огляду місця події від 09.12.2020 року за адресою: АДРЕСА_2 ;

- протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09.12.2020;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 09.12.2020;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 09.12.2020;

- поясненням ОСОБА_4 від 9.10.2020;

- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 09.12.2020:

- довідкою №296 від 09.12.2020 видана МКЛ ШМД у м. Києві;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 10.12.2020;

- протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_11 та його захисника від 10.12.2020;

- обґрунтованим повідомленням про підозру ОСОБА_4 від 09.12.2020.

Одночасно із цим, звертає увагу на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Прокурор в судовому засіданні підтримала клопотання за вказаними у ньому підставами, просила застосувати саме цей запобіжний захід, оскільки у органів досудового розслідування є достатні підстави вважати, що обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та уникнення встановленим ризикам.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, пояснивши те, що підозра необґрунтована, ризики передбачені ст. 177 КПК України не доведені, також не доведено неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з позбавленням підозрюваного свободи.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав захисника, просив застосувати більш м`який запобіжний захід, причетність до даного злочину не визнає, переховуватися і вчиняти інші кримінальні правопорушення не збирається.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Встановлено, що СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, розпочатому 09.12.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України (№ з Єдиного реєстру досудових розслідувань - № 0003338 від 09.12.2020).

09.12.2020 року о 09 год. 15 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку п. 5 ч. 1 ст.208 КПК України.

Про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення 09.12.2020 р. повідомлено ОСОБА_4 , його дії кваліфіковані за ч. 1 ст. 121 КК України, що полягає у заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені підозрюваному, судове засідання відбувається у встановлений законом строк.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких злочинів.

На даному етапі кримінального провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Коли національні органи судової влади спочатку досліджують, «негайно» після арешту, чи слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, цієї підозри недостатньо, і органи влади повинні також надати інші відповідні та достатні підстави для обґрунтування тримання під вартою «Мерабішвілі проти Грузії» § 222, і «Бузаджи проти Республіки Молдова § 102. Коли такі підстави виправдовують позбавлення волі, суд має також з`ясувати, чи виявили компетентні національні органи «особливу ретельність» у провадженні справи «Бузаджи проти Республіки Молдова» § 87; «Ідалов проти росії» § 140.

Аргументи на користь і проти звільнення не можуть бути «загальними та абстрактними» «Бойченко проти Молдови» § 142; «Худойоров проти росії» § 173, але повинні містити вказівки на конкретні факти і особисті обставини заявника, які виправдовують його тримання під вартою «Алексанян проти россії» § 179; «Рубцов і Балаян проти росії» §§ 30-32.

Лише за допомогою обґрунтованих рішень може бути забезпечений суспільний контроль за здійсненням правосуддя «Тасе проти Румунії» § 41.

Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість підозри.

Тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані та додані до нього матеріали кримінального провадження у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко протии Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв протии Молдови)).

Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_4 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він офіційно не працевлаштований, не одружений, повідомлена підозра підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

Таким чином, у судовому засіданні достеменно встановлено, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та вчинити інші кримінальні правопорушення, цим підтверджується наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний відповідно до п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини та наслідки його вчинення, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду та вчинити інші кримінальні правопорушення. Для запобігання цих ризиків слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 183, 193,194, 196, 197, 199, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0003338 від 09.12.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити;

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 діб, до 05.02.2021 року включно, та помістити його до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;

Ухвала слідчого судді діє до 05 лютого 2021 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення;

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1