Провадження №1-кс/127/9229/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні № 0000001 від 03.01.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Начальник відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивовано тим, що фізичною особою ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) у 2017-2019 роках отримано дохід від продажу майнових прав на частки житлових будинків та гараж в розмірі 33 644 360 грн. за адресами:- АДРЕСА_1 ;- АДРЕСА_1 ;- АДРЕСА_2 .

Відповідно до норм Податкового кодексу України:- підпункт 162.1.1. пункту 162.1. статті 162: Платником податку з доходів фізичних осіб є: фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи.- підпункт 163.1.1. пункту 163.1. статті 163: Об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід.- пункт 164.1. статті 164: Базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Пункт 164.2. статті 164: До загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються:

- підпункт 164.2.3. пункту 164.2. статті 164: Доходи від продажу об`єктів майнових і немайнових прав, зокрема інтелектуальної (промислової) власності, та прирівняні до них права, доходи у вигляді сум авторської винагороди, іншої плати за надання права на користування або розпорядження іншим особам нематеріальним активом (творами науки, мистецтва, літератури або іншими нематеріальними активами), об`єкти права інтелектуальної промислової власності та прирівняні до них права (далі - роялті), у тому числі отримані спадкоємцями власника такого нематеріального активу.

- пункт 167.1. статті 167: Ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2 - 167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.

- підпункт 168.1.3. пункту 168.1. статті 168: Якщо згідно з нормами цього розділу окремі види оподатковуваних доходів (прибутків) не підлягають оподаткуванню під час їх нарахування чи виплати, але не є звільненими від оподаткування, платник податку зобов`язаний самостійно включити суму таких доходів до загального річного оподатковуваного доходу податку та подати річну декларацію з цього податку.

- підпункт 168.4.5. пункту 168.4. статті 168: Фізична особа, відповідальна згідно з вимогами цього розділу за нарахування та утримання податку, сплачує (перераховує) його до відповідного бюджету.

- підпункт 168.4.8. пункту 168.4 статті 168: відповідальність за своєчасне та повне перерахування сум податку до відповідного бюджету несе фізична особа у випадках, визначених цим розділом.

- пункт 161. підрозділу 10 Розділу ХХ Перехідні положення : Тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

- підпункт 1.1. пункту 161 підрозділу 10 Розділу ХХ Перехідні положення: Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу.

- підпункт 1.2. пункту 161 підрозділу 10 Розділу ХХ Перехідні положення Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу.

- підпункт 1.3. пункту 161 підрозділу 10 Розділу ХХ Перехідні положення - Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Таким чином, відповідно до норм Податкового кодексу України, доходи від продажу майнових прав на частку житлового будинку, гараж включаються до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку, який зобов`язаний подати річну декларацію з цього податку та, відповідно, нарахувати та сплатити до бюджету податок на доходи фізичних осіб за ставкою 18% та військовий збір за ставкою 1,5 %.

Однак, фізична особа ОСОБА_5 з метою ухилення від сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, в порушення п. п. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49, ст.176 та ст. 179 Податкового Кодексу України не подав декларації про майновий стан та доходи за 2017-2019 роки, чим приховав та занизив базу оподаткування на 33 644 360 грн., у тому числі у наступні періоди:

- 2018 рік на 18 230 400 грн., що призвело до ненадходження до бюджетів податку на доходи фізичних осіб у сумі 3 281 472 грн. та військового збору у сумі 273 456 грн., а загалом 3 554 928? грн.;

- 2019 рік на 9 012 460 грн., що призвело до ненадходження до бюджетів податку на доходи фізичних осіб у сумі 1 622 242,8? грн. та військового збору у сумі 135 186,9 грн., а загалом 1 757 429,7 грн.;

- 2020 рік на 6 401 500 грн., що призвело до ненадходження до бюджетів податку на доходи фізичних осіб у сумі 1 152 270 грн. та військового збору у сумі 96 022,5? грн., а загалом 1 248 292,5? грн.

Отже, приховавши та занизивши базу оподаткування за 2018-2020 роки, ОСОБА_5 ухилився від сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору, що призвело до фактичного ненадходження до бюджетів коштів на загальну суму 6 554 650,2 грн., що становить великі розміри.

За результатами розслідування 25.05.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт. Новотроїцьке, Херсонської області, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, тобто в умисному ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчиненому особою, яка зобов`язана їх сплачувати, якщо ці діяння призвели до фактичного ненадходження до бюджету коштів у великих розмірах.

Будучи допитаним в якості підозрюваного ОСОБА_5 свою вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, визнав повністю та дав зізнавальні показання.

Окрім цього підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення обґрунтовується наступними доказами: договорами купівлі-продажу майнових прав на частку житлового будинку та гаража, отриманими у ході тимчасового доступу до документів, які перебували у володінні нотаріуса ОСОБА_6 , відповідно до яких ОСОБА_5 упродовж 2017-2019 років продав майнові права на частки житлових будинків та гаража, отримавши в загальному 33 644 360 грн.; показаннями свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 про те, що вони придбали в ОСОБА_18 майнові права на частки житлових будинків по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 за грошові кошти, які передавали ОСОБА_18 або ОСОБА_19 , який діяв за дорученням ОСОБА_18 ; висновком судово-економічної експертизи № 6845/23-21 від 15.12.2023 про те, що документально підтверджуються завдані ОСОБА_18 збитки державі у сумі 6 055 984.80 грн. податку на доходи фізичних осіб та 504 665,40 грн. військового збору тощо.

Установлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, яке карається штрафом від десяти тисяч до п`ятнадцяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років, а тому під загрозою застосування суворої міри покарання може здійснити спроби переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, у ході розслідування допитано 15 свідків, у тому числі 11 осіб, які придбали в ОСОБА_5 майнові права на частки житлових будинків, а тому існує загроза того, що без застосування дієвого запобіжного заходу ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, що являється ризиком, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Наведені обставини, а також розмір майнової шкоди дають підстави вважати, що більш м`який запобіжний захід, окрім застави, на даний час не може забезпечення виконання підозрюваним (обвинуваченим) покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, прокурор просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб з покладенням на підозрюваного певних обов`язків.

Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні по суті клопотання покладався на розсуд суду.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку адвоката.

Суд заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно з частиною першою статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За приписами частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

З матеріалів справи встановлено, що слідчими четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000001 від 03.01.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України..

25.05.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України, тобто в умисному ухиленні від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, вчиненому особою, яка зобов`язана їх сплачувати, якщо ці діяння призвели до фактичного ненадходження до бюджету коштів у великих розмірах.

Щодо обґрунтованості підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання з додатками, слідчий суддя приходить до висновку, що підозра щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212 КК України обґрунтована, про що свідчать докази, які зібрані в кримінальному провадженні та доведена прокурором при розгляді даного клопотання. Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою, для даної стадії кримінального провадження, доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

При вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що прокурором доведено, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

При цьому слід зазначити, що чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме такі дії, однак має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

З огляду на вказане, суд, враховуючи вимоги статті 182 КПК України, вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави з покладенням на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України, оскільки даний запобіжний захід зможе запобігти ризикам зазначеним у статті 177 КПК України.

Згідно з частиною четвертою статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

З огляду на вищевикладене, враховуючи обставини вчиненого кримінального правопорушення та особу підозрюваного, розмір завданої шкоди, а саме фактичного ненадходження до бюджету коштів на загальну суму 6 554 650,2 грн., що становить великі розміри, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, з урахуванням вимог статті 182 КПК України, а саме 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 121 120 грн.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 177, 179, 182, 183, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Вінницькій області.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу у вигляді застави, а саме до 01.07.2024 (включно), внести кошти на відповідний рахунок.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: - не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; - утримуватись від спілкування із особами, які є свідками у даному кримінальному провадженні.

Термін дії обов`язків покладених судом визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.07.2024 (включно).

У разі невиконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя