Провадження №1-кс/127/5834/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

захисника ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами-повідомленнями ОСОБА_5 від 02.05.2023, 05.05.2023, 09.05.2023 та 10.05.2023, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_5 на бездіяльність Вінницької обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявами повідомленнями від 02.05.2023, 05.05.2023, 09.05.2023 та 10.05.2023.

Скарга мотивована тим, що ОСОБА_5 подав заяви про вчинення кримінальних правопорушень адвокатами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та керівниками БПД м. Вінниця в особі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , прокурорами та слідчими ДБР до Офісу Президента України, які прийняті та направлені для розгляду до Вінницької обласної прокуратури.

Листом за підписом заступника начальника відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_16 від 15.06.2023 №31-695вих-23 31-1232-16 заявника повідомлено про те, що усі звернення, які 15.06.2023 надійшли з Офісу Генерального прокурора розглянуті. З їх змісту встановлено, що підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні, оскільки заяви не містять ознак злочину.

Заявник вважає, що Вінницькою обласною прокуратурою допущено бездіяльність, а тому просить зобов`язати уповноважену особу Вінницької обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР по його заявам від 02.05.2023, 05.05.2023, 09.05.2023 та 10.05.2023 про скоєння кримінальних правопорушень.

Заявник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином та завчасно. Працівники установи «УВП № 1» повідомили, що ОСОБА_5 відмовився від участі у судовому засіданні, оскільки суддя ОСОБА_1 відмовляє у клопотаннях заявника.

Адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала вимоги скарги.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення поданої скарги, посилаючись на те, що заяви ОСОБА_5 розглянуті у встановлений законом строк та заявнику надано відповідь. Підстав для внесення відомостей заяви не містять.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується.

Разом з тим, заявник, будучи належно повідомленим, відмовився від участі у розгляді скарги та така процесуальна поведінка скаржника призводить до порушення розумних строків розгляду скарги, передбачених ч. 2 ст. 306 КПК України.

Крім того, у разі неявки до суду скаржника, належним чином сповіщеного про розгляд скарги, слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечити прибуття цієї особи проти її волі.

Зокрема, примусовий привід до суду згідно із частиною третьою статті 140 КПК застосовується виключно до підозрюваного, обвинуваченого або свідка.

Грошове стягнення за неявку до суду без поважних причин відповідно до частини першої статті 139 КПК може бути накладено лише на підозрюваного, обвинуваченого, потерпілого, цивільного відповідача, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Адміністративній відповідальності за злісне ухилення від явки в суд за статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення підлягають лише свідок, потерпілий, позивач, відповідач, експерт, перекладач.

Таким чином, закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі в судовому засіданні особи, котра оскаржує рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про можливість розгляду скарги за відсутності скаржника.

Дослідивши матеріали скарги та вислухавши думку учасників, слідчий суддя встановив наступне.

ОСОБА_5 подав заяви про вчинення кримінальних правопорушень 02.05.2023, 05.05.2023, 09.05.2023 та 10.05.2023 до Офісу Президента України, які прийняті та направлені для розгляду до Вінницької обласної прокуратури (прийняті 15.06.2023).

У заявах (повідомленнях ) ОСОБА_5 просить відкрити кримінальні та дисциплінарні провадження відносно адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 та керівників БПД м. Вінниця в особі ОСОБА_9 , ОСОБА_19 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , прокурорів та слідчих ДБР, які на його думку, порушують вимоги КПК України та його права. У заяві ОСОБА_5 вказує, що відомості про вчинення вказаними особами правопорушень йому стало відомо від третіх осіб.

Листом за підписом заступника начальника відділу Вінницької обласної прокуратури ОСОБА_16 від 15.06.2023 №31-695вих-23 31-1232-16 заявника повідомлено про те, що усі звернення, які 15.06.2023 надійшли з Офісу Генерального прокурора розглянуті. З їх змісту встановлено, що підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні, оскільки заяви не містять ознак злочину.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора, щодо невнесення відомостей до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

У своїх заявах ОСОБА_5 просить відкрити кримінальні та дисциплінарні провадження відносно адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 та керівників БПД м. Вінниця в особі ОСОБА_9 , ОСОБА_19 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , прокурорів та слідчих ДБР, які на його думку, порушують вимоги КПК України та його права, однак зі змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення слідчим суддею не встановлено об`єктивних даних, що підкріплені належними доказами, які дійсно свідчать про наявність обов`язкових ознак складу злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину.

Незважаючи на те, що заявник вважає заяви повідомлення про вчинення кримінальних правопорушень, останні за своїм змістом не містять фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, не підкріплені належними та допустимими доказами, а тому такі заяви, з огляду на їх зміст, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до ЗУ «Про адвокатуру» дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією за адресою робочого місця. Таким чином заявник не позбавлений можливості звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області.

Відповідно до ЗУ «Про прокуратуру» дисциплінарне провадження щодо прокурора здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією прокурорів та заявник не позбавлений можливості звернення до вказаної комісії.

Відповідно до ЗУ «Про ДБР» дисциплінарне провадження щодо його працівників та накладення дисциплінарного стягнення накладається директором відповідного територіального управління за рішенням Дисциплінарної комісії ДБР, яке виноситься на підставі службового розслідування, що проводиться підрозділом внутрішнього контролю, до якого заявник має право звернутись самостійно з скаргою.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомленні про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що внесення відомостей про злочин до ЄРДР по заявах, в яких відсутні ознаки складу злочину є недопустимим, а тому в задоволенні скарги ОСОБА_5 слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309, 370, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницької обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявами-повідомленнями ОСОБА_5 від 02.05.2023, 05.05.2023, 09.05.2023 та 10.05.2023 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя