Єдиний унікальний номер 205/5241/24
1-кп/205/844/24
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська
Провадження № 1-кп/205/844/24 Справа № 205/5241/24
У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

23 травня 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000064 від 10.01.2024 стосовно

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дніпропетровську, громадянин України, який має середню спеціальну освіту, не одружений, утриманців не має, не працевлаштований, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 23.02.2024 Ленінським районним судом м. Дніпропетровська за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді обмеження волі на строк 1 рік. На підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік. Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 01.05.2024 вироку суду змінено в частині призначення покарання та засуджено до покарання у виді штрафу у розмірі 17 000 гривень.

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 311 Кримінального кодексу України (далі КК),

за участю:

прокурора ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищевказаний обвинувальний акт у кримінальному провадженні.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про призначення даного обвинувального акта до судового розгляду у відкритому судовому засіданні у зв`язку з його відповідністю вимогам ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) та просив викликати у судове засідання обвинуваченого, його захисника та свідків, згідно реєстру досудового розслідування.

Крім цього, прокурор, в порядку ст. 315 КПК, заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченому ОСОБА_3 , яке мотивував наявністю ризиків, передбачених п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК, запобігти яким можливо лише шляхом застосування до обвинувачених виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник не заперечували проти клопотання прокурора та вважали за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду. В той же час, сторона захисту заперечувала проти продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на відсутність будь-яких доказів щодо наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК, а також того, що прокурором не доведено, що інший, більш м`який запобіжний захід, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Суд, дослідивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, вислухавши клопотання прокурора та думку сторони захисту з цього приводу, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 314 КПК, підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Відповідно до ст. 316 КПК, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

З огляду на зазначене та оскільки підготовка до судового розгляду фактично завершена, суд вважає, що вказане кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду м. Дніпропетровська, і підстав для його закриття, зупинення або повернення обвинувального акта прокурору немає.

З урахуванням думки учасників підготовчого судового засідання суд вважає можливим призначити судовий розгляд на підставі зазначеного обвинувального акта, який здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.

Крім того, суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора та викликати в судове засідання обвинуваченого, його захисника та свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать зокрема про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ст. 370 КПК, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали провадження суд доходить висновку, що обґрунтування, викладені у клопотанні прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу знайшли своє часткове підтвердження під час розгляду справи, з огляду на таке.

Так, суд бере до уваги, що ОСОБА_3 обвинувачуються у вчиненні умисних кримінальних правопорушень, пов`язаних зі збутом наркотичних засобів та психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, які, відповідно до ст. 12 КК, належать до категорії нетяжких та тяжких злочинів, за які Законом України про кримінальну відповідальність передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі строком до 10 років з конфіскацією майна, а тому розуміючи можливе застосування такого суворого покарання, у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, обвинувачений ОСОБА_3 може перейти на нелегальне становище та переховуватися від суду.

Тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченим у випадку визнання їх винуватими у вчиненні злочинів, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте як за національним законодавством (п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

При цьому, зазначений ризик об`єктивно збільшується з урахуванням ведення в Україні військового стану через агресію російської федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні слідчий суддя враховує встановлений КПК порядок отримання показань, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від таких осіб та дослідження їх судом, а тому вказаний ризик також є доведеним, оскільки судовий розгляд у даному кримінальному провадженні ще не розпочато, судом не допитано свідків сторони обвинувачення, а тому обвинувачений потенційно може впливати на них, з метою схилити їх до зміни показів на власну користь, а тому існування вказаного ризику, на переконання суду, прокурором доведено у повному обсязі.

Погоджується суд й з доводами клопотання прокурора щодо наявності ризику того, що обвинувачений ОСОБА_3 може вчинити нове кримінальне правопорушення, оскільки останній раніше судимий за вчинення злочину, пов`язаного з наркотичними засобами та знову обвинувачується у вчиненні аналогічних злочинів, що вказує на його схильність до протиправної поведінки та, як наслідок, про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

Відповідно до ст. 178 КПК, суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_3 раніше судимий, не працевлаштований, має постійне місце мешкання та реєстрації.

Отже, приймаючи рішення про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку тримання під вартою, суд повно та об`єктивно дослідив усі обставини, з якими закон пов`язує можливість продовження такого виключного запобіжного заходу, враховує ступінь тяжкості інкримінованих обвинуваченому кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК і вважає, що саме такий запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим ризикам.

Підстав для зменшення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, визначеної ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 квітня 2024 року судом не встановлено.

Керуючись ст. ст. 183, 199, 314, 315, 372 КПК, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора ОСОБА_4 задовольнити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 311 КК у відкритому судовому засіданні на 10:00 годин 29.05.2024 в залі судового засідання №217 Ленінського районного суду м. Дніпропетровська за адресою: вул. Коробова, буд.6, м. Дніпро, 49128.

Судовий розгляд у кримінальному провадженні здійснювати одноособово суддею Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 .

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, його захисника та свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Згідно ст. 317 КПК роз`яснити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, тобто до 21 липня 2024 року включно.

Ухвала суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення. В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1