Справа № 194/704/24
Номер провадження 1-кс/194/149/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2024 року Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського міського суду Дніпропетровської області клопотання слідчого СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2024 року за №0000189 за ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернулась до суду з клопотанням, погодженим прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2024 року за №0000189 за ч. 1 ст. 115 КК України.

Своє клопотання слідчий мотивує тим, що 14.04.2024 року о 16:56 год. до ЧЧ ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області з органів охорони здоров`я надійшло повідомлення, про те, що біля кафе "Експрес" по АДРЕСА_1 , невідомий чоловік наніс проникаюче ножове поранення грудної клітини зліва ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який від отриманих тілесних ушкоджень помер на місці. Обставини встановлюються.

14.04.2024 року було проведено слідчий експеримент за участю підозрюваного ОСОБА_6 , в ході якого останній вказав місце, а саме ділянку лісопосадки, де викинув ножа, яким наніс поранення потерпілому ОСОБА_5 . Вказаний ніж стирчав в землі під кутом 30-45 градусів, мав руків`я чорного кольору, виконане з полімерного матеріалу, ніж було вилучено з землі, зроблені заміри: довжина ножа 35 см, клинок 22 см., руків`я 13 см. Клинок ножу металевий довжиною - 22 см, на якому з обох сторін маються сліди РБК, з однієї сторони клинка, мається маркування нанесене латинськими символами StainlessSteellmadeinChina, біля напису мається малюнок голови корови. Вказаний ніж було загорнуто в білий папір та поміщено до паперового пакету з логотипом НПУ. В ході слідчого експерименту було вилучено зразки грунту з місця де стирчав ніж, які було загорнуто в папір білого кольору, та поміщено в паперовий пакет з логотипом НПУ.

14.04.2024 року ніж з руків`ям чорного кольору, загальним розміром 35 см., клинок металевий 22 см., руків`я довжиною 13 см., який знаходиться у паперовому конверті з логотипом НПУ, зразки грунту з місця куди був встромлений ніж, які було загорнуто до паперу білого кольору та поміщено до паперового пакету з логотипом НПУ, було визнано речовими доказами.

Вилучений ніж з руків`ям чорного кольору, загальним розміром 35 см., клинок металевий 22 см., руків`я довжиною 13 см., знаходиться у паперовому конверті з логотипом НПУ, користувачем якого на момент вчинення злочину був ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Під час досудового розслідування з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, виникла необхідність у накладенні арешту на ніж з руків`ям чорного кольору, загальним розміром 35 см., клинок металевий 22 см., руків`я довжиною 13 см., який знаходиться у паперовому конверті з логотипом НПУ, який був вилучений в ході складання протоколу слідчого експерименту, який проводився за участю підозрюваного ОСОБА_6 в порядку ст. 240 КПК України, з обов`язковою забороною розпорядження, користування та відчуження арештованим майном, оскільки є реальна загроза знищення, переробки або приховування вищезазначеного речового доказу, що недопустимо та унеможливить подальше розслідування та прийняття законного рішення по кримінальному провадженню.

Слідчий у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні. Також, зазначив, що вилучені речі є речовим доказом, а тому вказане майно необхідно арештувати для проведення експертизи.

Володілець майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, подав письмову заяву про розгляд клопотання без його участі.

Захисник ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлений своєчасно та належним чином.

Перевіривши матеріали клопотання, вислухавши прокурора, дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що відомості по кримінальному провадженню за №0000189 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно протоколу проведення слідчого експерименту від 14.04.2024 року, за участю підозрюваного ОСОБА_6 останній показав місце, де він залишив ніж, яким він наніс удар ОСОБА_5 . В подальшому ніж з руків`ям чорного кольору, загальним розміром 35 см., клинок металевий 22 см., руків`я довжиною 13 см., було вилучено та опечатано в паперовий пакет НПУ.

Відповідно до постанови про визнання речових доказів від 14.04.2024 року слідчого СВ ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області, ніж з руків`ям чорного кольору, загальним розміром 35 см., клинок металевий 22 см., руків`я довжиною 13 см., який знаходиться в паперовому конверті з логотипом НПУ, було визнано речовим доказом та передано на зберігання до камери схову речових доказів ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.

У відповідності з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження. У відповідності до п. 1-3 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведене, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям речових доказів по розслідуваному кримінальному провадженню, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, та можуть мати відношення до кримінального правопорушення, що з врахуванням можливої необхідності проведення експертиз, свідчить про необхідність накладення арешту на вказане майно.

Слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором в порядку ч. 11 ст. 170 КПК України, доведено обставини, які підтверджують, що у разі незастосування заходу забезпечення у виді заборони відчуження, розпорядження та користування майном, на яке посилається в клопотанні слідчий, призведе до знищення, переробки або приховування вказаного у клопотанні майна.

Майно, яке має ознаки речового доказу може вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні

Слідчий суддя враховує, що відомості внесенні до ЄРДР за №0000189 від 14.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, тобто на теперішній час досудове розслідування перебуває на початковій стадії і для забезпечення доказів у кримінальному провадженні звернення до суду слідчого з клопотанням про накладення арешту на майно є цілком обґрунтованим та потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна для виконання завдань кримінального провадження, визначених в ст. 2 КПК України, та завдань арешту майна, які передбачені в абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, і тому, врахувавши розумність та співрозмірність обмеження права власності, вважаю за необхідне клопотання задовольнити та накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів.

Аналізуючи матеріали провадження приходжу до висновку, що слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити достатність підстав для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Заборона користування, відчуження та розпорядження вказаним майном забезпечить збереження речових доказів.

З огляду на викладене, врахувавши розумність та співрозмірність обмеження права власності, думки прокурора, слідчий суддя вважає за необхідне у зв`язку з забезпеченням збереження речових доказів та недопустимості знищення, переробки або приховування зазначеного майна, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, накласти арешт на вищевказане майно.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 94,98,132,170-173 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.04.2024 року за №0000189 за ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речових доказів на вилучене 14.04.2024 року в ході проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_6 , майно, а саме: ніж з руків`ям чорного кольору, загальним розміром 35 см., клинок металевий 22 см., руків`я довжиною 13 см., який знаходиться у паперовому конверті з логотипом НПУ, шляхом позбавлення права особи його відчуження, розпорядження та користування.

Копія ухвали негайно після її постановлення вручається прокурору.

Виконання ухвали доручити слідчому СВ ВП № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, тоді особа може подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1