Справа № 591/2128/24
Провадження № 1-кс/591/849/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 березня 2024 року м. Суми

Слідчий суддя Зарічного районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого 4-го ТУ ДБР м.Полтава про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий звернувся з вказаним клопотанням, погодженим з прокурором, про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке мотивував тим, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, та посилається на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України. З врахуванням обставин справи та особи підозрюваного вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити існуючих ризиків та при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою просив визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з мотивів, зазначених в ньому. Додатково пояснив, що наведені ризики підсилені обізнаністю ОСОБА_4 з роботою правоохоронних органів, оскільки останній тривалий час є оперативним співробітником поліції. Також зазначив, що під час проведення обшуку в службовому кабінеті ОСОБА_4 , був присутній начальник відділу Сошка, яка зазначив, що виявлені грошові кошти в національній валюті можуть бути коштами, що видані для проведення слідчих дій. Також зазначив, що анкетні дані фігурантів та свідків провадження не змінювалися.

Захисник просив застосувати більш м`який запобіжний захід з огляду на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків належними доказами. Зазначив, що ОСОБА_4 подав заяву про звільнення у зв`язку з вислугою років, а перебування під вартою перешкодить йому в реалізації права на отримання пенсії. Також просив зменшити суму застави, визначену прокурором, оскільки вона є непомірною для ОСОБА_4 .

Підозрюваний вважав підозру необґрунтованою, вказував на провокацію злочину, а також зазначив, що проведеними НСРД спростовується його причетність до кримінального правопорушення, він не продавав наркотичні засоби та не отримував за це грошові кошти. Виявлені в службовому кабінеті кошти є коштами, отриманими для Сумської області на проведення слідчих дій, а грошові кошти в іноземній валюті є його власними заощадженнями. Зазначив, що одружений, має на утриманні малоліттю дитину, працює в правоохоронних органах з 1997 року, отримує заробітну плату, дружина працює медичним працівником.

Заслухавши думку учасників, дослідивши надані докази, слідчий суддя приходить наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Сумській обл. знаходиться кримінальне провадження № 0000236, в якому 13.03.2024 ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Під час розгляду клопотання суд повинен встановити, чи доводять надані стороною провадження докази обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання заявленим ризикам (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, що підтверджується наданими суду матеріалами кримінального провадження, з яких вбачається наявність достатньої інформації щодо наведених обставин.

Доведеними слід вважати наявність ризиків, передбачених 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України з урахуванням тяжкості злочину згідно підозри, її обґрунтованості, характеру та обставин інкримінованих йому дій, наявність досвіду та обізнаності з веденням досудового розслідування, скільки тривалий час працює в правоохоронних органах, обізнаність про інших підозрюваних та свідків, а також особисте знайомство з ними.

Наявність офіційного місця роботи (за наявності наміру звільнитися), родинних зв`язків не спростовують обґрунтованості ризиків, та прокурором доведено, що більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не запобігнуть ризикам, доведеним стороною обвинувачення, а тому клопотання слідчого в частині застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню.

При цьому суд враховує, що злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів - це діяння, які створюють загрозу заподіяння шкоди або заподіюють фактичну шкоду здоров`ю невизначеного кола осіб від незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів.

При визначенні розміру застави, суд враховує практику ЄСПЛ, згідно якої гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Тому, при визначенні розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, з урахуванням доводів захисника, прокурора та практики Європейського суду з прав людини, з огляду на відсутність в матеріалах справи відомостей щодо наявності нерухомого чи іншого цінного майна у підозрюваного, наявність сталих та постійних джерел доходів у вигляді заробітної плати самого підозрюваного та його дружини, враховуючи відсутність в клопотанні належного обґрунтування максимального розміру застави, суд, згідно ч.5 ст. 182, ч.3 ст. 183 КПК України, вважає за можливе визначити розмір застави в межах п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193-197 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 11 травня 2024 року включно.

Визначити заставу в 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 211 960 (двісті одинадцять тисяч дев`ятсот шістдесят) гривень.

У разі внесення застави та після звільнення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти, покласти на підозрюваного наступні обов`язки прибувати за першим викликом до слідчого, прокурора або суду, для проведення слідчих чи процесуальних дій; не відлучатися із м. Суми, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із підозрюваними ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , а також свідками ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду закордон або інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну.

Роз`яснити заставодавцю та підозрюваному, що згідно ч. 8 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. А після звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд відповідно до ч. 10 ст. 182 КПК України вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1