Справа 127/6258/24
Провадження 1-кс/127/2786/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого четвертого СВ ТУ ДБР у м Хмельницькому, ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0001211 внесеного до ЄРДР 08.10.2021, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тюмень, рф, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання старшого слідчого четвертого СВ ТУ ДБР у м Хмельницькому, ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивовано тим, що слідчим провадиться досудове розслідування кримінального провадження № 0001211 від 08.10.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 4 ст. 191, ч. 2 ст. 246, ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 388 КК України, в ході розслідування якого виникла необхідність у застосуванні відносно підозрюваного ОСОБА_4 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_4 , згідно наказу Державного підприємства Тульчинське лісомисливське господарство № 216-к від 28.12.2019, призначено на посаду майстра на лісозаготівельних роботах Шпиківської лісозаготівельної дільниці.

Згідно договору про повну матеріальну відповідальність від 02.01.2020 ОСОБА_4 приймає на себе повну матеріальну відповідальність за забезпечення збереження ввірених йому цінностей.

ОСОБА_4 будучи службовою особою, наділеною владою, а також організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, які, згідно його посадової інструкції полягають у здійсненні керівництва працівниками на лісосічних та нижньоскладських роботах, забезпечені виконання у встановлені терміни завдань з обсягів заготівлі деревини заданого сортименту на головному рубанні лісу, проведенні інших заготівельних заходів, провадить, приймання, облік, складування та відвантаження деревини споживачам, забезпечені їх збереження, перебуваючи у прямому підпорядкуванні головного інженера Державного підприємства Тульчинське лісомисливське господарство ОСОБА_7 , будучи, відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», ст. 89 Лісового кодексу України та «Положення про державну лісову охорону», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 976 від 16.09.2009, працівником правоохоронного органу та посадовою особою державної лісової охорони, діючи умисно, з корисливих мотивів в особистих інтересах та інтересах третіх осіб, вчинив кримінальні правопорушення у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг та кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2021 № 1433 «Про затвердження переліку видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках» затверджено перелік видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках, до яких, окрім іншого відноситься деревина (лісоматеріали).

24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05:30 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому продовжується указами Президента України та діє по даний час.

Приблизно весною 2022 року, точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, до ОСОБА_4 , як до службової особи підприємства, уповноваженої на відпуск лісоматеріалів, з метою придбання ділової деревини класу якості «D», звернулись фізична особа-підприємець ОСОБА_8 та його знайомий ОСОБА_9 , які були з ним попередньо знайомі. Під час розмови з приводу відпуску деревини, ОСОБА_4 , повідомив ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , що він забезпечить відпуск ділової деревини класу якості «D», та випише документи на дров`яну деревину промислового використання нижчого сорту на підставі яких ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , зможуть її транспортувати. Одночасно, ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , домовились, що заволодіють різницею коштів, яка при цьому виникає.

Відповідно до пункту 3.2 тимчасової інструкції з електронного обліку лісопродукції лісозаготівель, лісопиляння і деревообробки затвердженої наказом Державного агентства лісових ресурсів України № 202 від 27.06.2012, товарно-транспортна накладна (форма 1-ТТН (ліс)) за допомогою мобільного принтера друкується у чотирьох примірниках та здійснюється вивантаження (передача) даних щодо відпущеної деревини до облікової системи підприємства.

Згідно вищевказаного нормативно - правового документа, товарно - транспортна накладна, (форма 1-ТТН (ліс)), яка підготовлена та передана до облікової системи в електронному форматі, і має як документ електронний код та захищена від підробки штрих-кодом, то в подальшому вона не завіряється печаткою. Усі примірники завіряються тільки підписами відправника, водія, що прийняв вантаж для перевезення та одержувача.

Матеріально-відповідальні особи, що відправили лісопродукцію в установлені підприємством строки, повинні звірити відправлену (одержану) на кінцевий склад лісопродукцію, роздрукувати із кишенькового персонального комп`ютера Реєстр товарно-транспортних накладних на відпуск деревини (форма ЛГ-9). Реєстр товарно-транспортних накладних роздруковується в трьох примірниках, перший з яких залишається в одержувача лісо продукції, другий видається відправнику, а третій разом зі звітом здається в бухгалтерію підприємства.

Встановлено, що вивезення лісопродукції на кінцеві склади підприємства (проміжні склади, цехи переробки та інші підрозділи) власним транспортом здійснюється відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Переліку документів, необхідних для здійснення перевезення вантажу автомобільним транспортом у внутрішньому сполученні» № 25.02.2009 на підставі спеціалізованої Товарно-транспортної накладної 1-ТТН (ліс), затвердженої наказом Держлісагентства України, а тому накладна є офіційним документом, що свідчить про факт відпуску деревини та сплати за неї грошових коштів.

Таким чином, товарно - транспортна накладна при перевезенні деревини автомобільним транспортом є матеріальним носієм інформації, яка підтверджує подію та факти, які спричинили наслідки правового характеру та може бути використана як документ у правовозастосовчій діяльності.

Так, на виконання злочинного умислу 22.06.2022, майстер на лісозаготівельних роботах Шпиківської лісозаготівельної дільниці ОСОБА_4 , за попередньою змовою з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , в супереч інструкції з ведення електронного обліку деревини, та посадової інструкції майстра на лісозаготівельних роботах, в порушення Постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2021 № 1433 «Про затвердження переліку видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках» затверджено перелік видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках, у невстановлений досудовим розливанням час, перебуваючи на території Шпиківського лісництва Державного підприємства «Тульчинське лісомисливське господарство» квартал 39, виділ 9, з метою штучного заниження вартості ділової деревини класу якості «D», за допомогою кишенькового персонального комп`ютера вніс до офіційних документів, а саме: товарно-транспортних накладних - ліс № 675170, № 675171, № 675172 від 22.06.2022 завідомо неправдиву інформацію про кількісні та якісні характеристики деревини, що підлягає реалізації, а саме: дров`яної деревини промислового використання, фактично здійснивши відпуск ділової деревини класу якості «D», після чого роздрукував та підписав їх як майстер на лісозаготівельних роботах.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, тобто - внесення службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

Окрім цього, 04.07.2022, майстер на лісозаготівельних роботах Шпиківської лісозаготівельної дільниці ОСОБА_4 , за попередньою змовою з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , в супереч інструкції з ведення електронного обліку деревини, та посадової інструкції майстра на лісозаготівельних роботах, в порушення Постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2021 № 1433 «Про затвердження переліку видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках» затверджено перелік видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках, у невстановлений досудовим розливанням час, перебуваючи на території Шпиківського лісництва Державного підприємства «Тульчинське лісомисливське господарство» квартал 39, виділ 9, з метою штучного заниження вартості ділової деревини класу якості «D», за допомогою кишенькового персонального комп`ютера вніс до офіційних документів, а саме: товарно-транспортних накладних - ліс № 675263 та № 675264 від 04.07.2022, завідомо неправдиву інформацію про кількісні та якісні характеристики деревини, що підлягає реалізації, а саме: дров`яної деревини промислового використання, фактично здійснивши відпуск ділової деревини класу якості «D», після чого роздрукував та підписав їх як майстер на лісозаготівельних роботах.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, тобто - внесення службовою особою до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей.

Крім цього, 22.06.2022, майстер на лісозаготівельних роботах Шпиківської лісозаготівельної дільниці ОСОБА_4 , з відома та за сприяння головного інженера ДП «Тульчинське лісове господарство» ОСОБА_7 , реалізовуючи спільний злочинний умисел з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , направлений на заволодіння ввіреного ОСОБА_4 та ОСОБА_10 майна, зловживаючи службовим становищем, умисно за попередньою змовою, діючи в умовах воєнного стану, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення матеріальної шкоди в супереч інструкції з ведення електронного обліку деревини, та посадової інструкції майстра на лісозаготівельних роботах, в порушення Постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2021 № 1433 «Про затвердження переліку видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках» затверджено перелік видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках, у невстановлений досудовим розливанням час, перебуваючи на території Шпиківського лісництва Державного підприємства «Тульчинське лісомисливське господарство» квартал 39, виділ 9, шляхом штучного заниження вартості ділової деревини класу якості «D», здійснив реалізацію (відпуск) ділової деревини класу якості «D», як дров`яної деревини промислового використання ОСОБА_9 , за товарно-транспортною накладною № 675170 від 22.06.2022 у кількості 14,9700 м3, в сумі 15449,04 грн, відпущених на ім`я ОСОБА_11 , за товарно-транспортною накладною № 675171 від 22.06.2022 у кількості 8,3920 м3, в сумі 8660,54 грн та за товарно-транспортною накладною № 675172 від 22.06.2022 у кількості 1,1340 м3, в сумі 1170,29 грн, відпущених на ім`я ОСОБА_12 .

Придбану лісопродукцію завантажено на автомобіль DAF державний номерний знак НОМЕР_1 з напівпричепом (державний номерний знак НОМЕР_2 ) та транспортовано на територію пилорами, належної ОСОБА_8 за адресою АДРЕСА_2 .

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України - заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Окрім цього, 04.07.2022, майстер на лісозаготівельних роботах Шпиківської лісозаготівельної дільниці ОСОБА_4 , з відома та за сприяння головного інженера ДП «Тульчинське лісове господарство» ОСОБА_7 , реалізовуючи спільний злочинний умисел з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , направлений на заволодіння ввіреного ОСОБА_4 та ОСОБА_10 майна, зловживаючи службовим становищем, умисно за попередньою змовою, діючи в умовах воєнного стану, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення матеріальної шкоди в супереч інструкції з ведення електронного обліку деревини, та посадової інструкції майстра на лісозаготівельних роботах, в порушення Постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2021 № 1433 «Про затвердження переліку видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках» затверджено перелік видів продукції, торгівля якими здійснюється виключно на організованих товарних ринках, у невстановлений досудовим розливанням час, перебуваючи на території Шпиківського лісництва Державного підприємства «Тульчинське лісомисливське господарство» квартал 39, виділ 9, шляхом штучного заниження вартості ділової деревини класу якості «D», здійснив реалізацію (відпуск) ділової деревини класу якості «D», як дров`яної деревини промислового використання ОСОБА_9 , за товарно-транспортною накладною № 675263 від 04.07.2022 у кількості 12,1180 м3, в сумі 13232,86 грн, та товарно-транспортною накладною № 675264 від 04.07.2022 у кількості 2,7540 м3, в сумі 3007,37 грн. відпущені на ім`я ОСОБА_13 .

Придбану лісопродукцію завантажено на автомобіль DAF державний номерний знак НОМЕР_1 з напівпричепом (державний номерний знак НОМЕР_2 ) та транспортовано на територію пилорами, належної ОСОБА_8 за адресою АДРЕСА_2 .

В подальшому 06.07.2022 під час обшуку на території пилорами належної ОСОБА_8 за адресою АДРЕСА_3 виявлено та вилучено лісопродукцію ділової деревини класу якості «D», відпущену ОСОБА_4 , згідно товарно-транспортних накладних № 675170, № 675171 № 675172 від 22.06.2022 та № 675263, № 675264 від 04.07.2022.

Відповідно до висновку експерта за результатом проведення судової товарознавчої експертизи № 5731-5735/22-21 від 07.09.2022, ринкова вартість ділової лісопродукції породи (Дуб звичайний) об`ємом 14,903 м3, з урахуванням розмірів, класів якості та груп діаметрів по ДП «Тульчинське лісове господарство» (франко-проміжний склад) станом на 06.07.2022 склала 174688,29 грн.

Таким чином, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України - заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану.

Санкція частини 4 статті 191 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, та відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України, вказане кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів.

ОСОБА_4 , 23.02.2024 вручено письмове повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Обставини, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у своїх сукупності, а саме:

- висновком судової-товарознавчої експертизи №5731-5735/21-21 від 07.09.2022;

- протоколом огляду місця події від 10.08.2022;

- протоколами оглядів речових доказів від 07.02.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 24.10.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 19.09.2023;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 19.09.2022;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_4 від 04.10.2022;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 14.09.2022;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 10.08.2022;

- матеріалами негласних слідчих-розшукових дій;

- іншими доказами у кримінальному провадженні у їх сукупності.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

При визначенні обґрунтованості підозри необхідно враховувати практику Європейського суду з прав людини, згідно з якою, а саме в рішенні у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» та «Фокс, Кембел і Гартлі проти Сполученого Королівства», Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостей, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою.

Крім цього, розглядаючи скаргу у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», Європейський суд з прав людини підкреслив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішується питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

Таким чином, сторона обвинувачення на підставі оцінки сукупності отриманих доказів стверджує, що причетність особи до вчинення нею кримінального правопорушення є достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

У рішенні по справі «Летельє проти Франції», Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою.

До того ж, у рішенні по справі «W проти Швейцарії», Європейський суд з прав людини зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистою свободи.

При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи, а саме: характер, обставини і тяжкість кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Метою та підставами застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому останній підозрюється, тобто ризикам, передбачених п. п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, існує реальний ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органів досудового розслідування, з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, а саме позбавлення волі строком до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Вік підозрюваного ОСОБА_4 , його соціальні зв`язки, майновий стан та стан здоров`я, дозволяють останньому переховуватись від органів досудового розслідування.

Крім того, у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення хоча не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії», Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Враховуючи викладене, існує ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України та наявні підстави вважати, що будь-який з інших більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти настанню вказаного ризику та належному виконанню підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

У разі обрання щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, останній, в міру своєї неправомірної діяльності, достовірно знає яким чином знищити, сховати або спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та в повному обсязі не виявлені і не вилучені за вказаним фактом.

Крім цього, у разі застосування до підозрюваного ОСОБА_4 іншого, більш м`якішого запобіжного заходу, останній матиме змогу знищити, сховати, підробити службову документацію, яка має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, шляхом внесення завідомо неправдивих відомостей, спонуканні інших службових осіб та знайомих, з якими ОСОБА_4 має стійкі зв`язки, до вчинення вказаних неправомірних дій.

Крім того, відповідно до матеріалів, доданих до клопотання, наявні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків та інших осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення у цьому ж кримінальному провадженні.

На цей час у кримінальному провадженні не допитано всіх свідків, не встановлено усі обставини, що мають значення для досудового розслідування.

За таких обставин, сторона обвинувачення вважає, що підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, під загрозою тяжкості покарання, з метою уникнення кримінальної відповідальності, зможе вільно спілкуватись з такими особами та координувати їхні спільні дії щодо приховування слідів вчиненого кримінального правопорушення, а тому існує ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків та для виконання завдань кримінального провадження, керуючись вимогами ст. 36, 40, 42, 131, 132, 176-178, 182-184, 194 КПК України, а тому, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, слідчому судді пояснив, що по кримінальному провадженні існує ризик, зокрема те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, тому може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що унеможливлює обрання йому менш суворого запобіжного заходу.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання слідчого, просили застосувати більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту. Також подали письмові заперечення та характеризуючі матеріали.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.

В даному конкретному випадку слідчим в матеріалах клопотання, а прокурором в судовому засіданні, не доведено, що вказана ступінь втручання в права та свободи особи можуть виправдати потреби досудового розслідування, а також, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків визначених КПК України.

Під час вирішення питання про обрання підозрюваному міри запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останньої та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, як встановлено в судовому засіданні жодним чином не переховувався від органів досудового розслідування, має міцні соціальні зв`язки, позитивно характеризується за місцем проживання, має дружину ОСОБА_17 , яка знаходиться на обліку по вагітності в жіночій консультації КНП «Тульчинська ЦРЛ» Тульчинської міської ради (20 тижнів), батька ОСОБА_18 , який під час виконання службових обов`язків пов`язаних із захистом Батьківщини, отримав поранення, а саме: вогнепальне осколкове поранення лівого плеча, рідного брата ОСОБА_19 , який під час виконання службових обов`язків пов`язаних із захистом Батьківщини, отримав поранення, а саме: травматична ампутація середньої третини лівої гомілки, вогнепальне осколкове поранення правого стегна, має на утриманні двох неповнолітніх дітей ОСОБА_20 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_21 ІНФОРМАЦІЯ_3 , теща ОСОБА_22 ІНФОРМАЦІЯ_4 та тесть ОСОБА_23 ІНФОРМАЦІЯ_5 , які відповідно до медичних документів серії 12ААГ № 688512 та серії 12ААГ № 027352 є особами з інвалідністю ІІІ (третьої) групи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її соціальними зв`язками, у якій її переслідують та міжнародними контактами.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення із під варти. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вищенаведені обставини свідчать про те, що підозрюваний ОСОБА_4 не зможе негативно вплинути на хід слідства, оскільки з часу внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань минуло більше двох років, слідством максимально зібрано усі докази по справі, допитано усіх свідків та проведено необхідні експертизи, а тому до підозрюваного може бути застосований більш м`який запобіжний захід, який зможе забезпечити виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

Посилання органу досудового розслідування про наявність в кримінальному провадженні ризиків, які обумовлюють доцільність застосування тримання підозрюваного під вартою фактично обґрунтовано лише розміром шкоди та тяжкістю покарання, що загрожує підозрюваному за умови доведеності його вини у вчинені інкримінованого злочину, який є тяжким. Проте, самі лиш розмір шкоди та тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючими елементами при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не можуть бути достатніми підставами для законності тримання особи під вартою.

Доводи клопотання слідчого за погодженням із прокурором в тій частині, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, на наявність яких міститься посилання в клопотанні, не підтвердженні належними та об`єктивними даними і прокурором в судовому засіданні не доведені.

Незважаючи на те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, не має негативних характеристик, має соціальні зв`язки та не представляє собою будь - якої соціальної небезпеки.

З обставин, наведених в клопотанні органу досудового розслідування слідує, і зазначене встановлено в ході судового розгляду, що ризики не виправдовують застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України слідчий суддя має право застосувати до підозрюваного інший, більш м`який запобіжний захід.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Розглядаючи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, однак не з`ясовано та не наведено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити її належної процесуальної поведінки та запобігти вказаним ризикам.

З огляду на вищенаведене, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, дані про особу підозрюваного, який вперше притягується до кримінальної відповідальності, має постійне місце проживання, соціальні зв`язки, з урахуванням відсутності належного обґрунтування існуючих ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України в самому клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та не доведеності належним чином наявності таких ризиків прокурором під час розгляду справи, слідчим суддею не встановлено переконливих аргументів на користь того, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної та запобігти вказаним ризикам.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя не встановив підстав щодо необхідності задоволення клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки обставин необхідності тримання особи під вартою в даному конкретному випадку не має, а тому необхідним та достатнім запобіжним заходом буде запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце свого проживання цілодобово. При цьому, саме такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України та в повній мірі забезпечить запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого четвертого СВ ТУ ДБР у м Хмельницькому, ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0001211 внесеного до ЄРДР 08.10.2021, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, що полягає у цілодобовій забороні залишати житло в якому він проживає, за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала слідчого судді про застосування цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , діє 48 (сорок вісім) днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 22 квітня 2024 року.

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту визначити до 22 квітня 2024 року.

Відповідно до ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , такі обов`язки:

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- здати на зберігання закордонний паспорт та інші документи, які дають право на виїзд за кордон;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Копію ухвали суду для організації виконання направити начальнику ГУНП у Вінницькій області.

Контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого четвертого СВ ТУ ДБР у м Хмельницькому, ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя