Справа № 754/8176/24
У Х В А Л А

Іменем України

07 червня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 06.06.2024 року подав до суду клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.

Обґрунтовуючи клопотання прокурор зазначає, що відповідно до матеріалів досудового розслідування та витягу з реєстру досудових розслідувань (кримінальне провадження №0000247 за ч. 3 ст. 332 КК України) встановлено, що група осіб, діючи за попередньою змовою, з корисливих мотивів, здійснюють протиправну діяльність метою якої є незаконне переправлення громадян України через державний кордон України шляхом оформлення за грошові кошти через військово-лікарську комісію обліково-військового документу про непридатність до несення військової служби осіб чоловічої статі у лавах Збройних Сил України.

Під час здійснення досудового розслідування кримінального провадження 04.06.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі ухвали слідчого судді (справа №754/6870/24) в рамках кримінального провадження № 0000247 слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 проведено обшук за місцем реєстрації та проживання ОСОБА_5 , в ході якого виявлено та вилучено, зокрема: друковані бланки консультативного висновку спеціаліста та ультразвукового дослідження органів черевної порожнини; копії документів на ім`я ОСОБА_6 ; копії документів на ім`я ОСОБА_7 .

Постановою слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві від 04.06.2024 року вказані речі та документи визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000247.

Прокурор в клопотанні просить накласти арешт на вказане майно, зазначаючи, що вилучене майно має ознаки речового доказу, є тимчасово вилученим майном, у зв`язку із чим необхідно забезпечити його збереження, оскільки наявні підстави вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та необхідні у подальшому для проведення слідчих та інших процесуальних дій.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просить проводити розгляд клопотання без його участі та просить задовольнити подане клопотання.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, приходжу до наступного.

В суді встановлено, що в провадженні Деснянського УПГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000247 за фактом вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Відповідно до ч.ч.1,2,3 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. Частиною 2 даної статті передбачено, що повинно бути зазначено у клопотанні про арешт майна.

Клопотання прокурора про арешт майна відповідає вимогам ст.171 КПК України.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до п.п.1, 3 ч.2 ст.167 КК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів кримінального провадження, якими обґрунтовується клопотання, зазначені у клопотанні обставини мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування сукупністю даних, детальний перелік яких міститься у клопотанні.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на майно, яке було тимчасово вилучене при проведенні обшуку 04.06.2024 року в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в ході якого було вилучено друковані бланки консультативного висновку спеціаліста та ультразвукового дослідження органів черевної порожнини, копії документів на ім`я ОСОБА_6 та на ім`я ОСОБА_7 , оскільки вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ст.98 КПК України, могло зберегти сліди кримінального правопорушення і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів та запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

На підставі викладеного, керуючись: ст.ст.98,131,167,170-173 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в кримінальному провадженні № 0000247 - задовольнити.

Накласти арешт, із забороною розпорядження, відчуження та користування, на майно, вилучене при проведенні обшуку 04.06.2024 року за місцем реєстрації та проживання ОСОБА_5 в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , а саме на:

- друковані бланки консультативного висновку спеціаліста та ультразвукового дослідження органів черевної порожнини;

- копії документів на ім`я ОСОБА_6 ;

- копії документів на ім`я ОСОБА_7 .

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: