Справа № 754/5065/24
У Х В А Л А

Іменем України

09 квітня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт. Шалигине Глухівського району Сумської області, українцю, громадянину України, з середньою спеціальною освітою, працюючому на посаді охоронця в ТОВ «ТД «Птахофабрика Київська», неодруженому, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з керівником Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, ОСОБА_5 .

Клопотання слідчого обґрунтовується тим, що у провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000830 від 07 квітня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Згідно клопотання слідчого, ОСОБА_5 07 квітня 2024 року, приблизно о 14 год. 00 хв., перебуваючи у приміщенні зали, що розташована на другому поверсі слюсарної майстерні ТОВ «ТД «Птахофабрика Київська», за адресою: місто Київ, проспект Броварський, 99, на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків вступив у сварку з ОСОБА_8 , в ході розвитку якого у ОСОБА_5 виник умисел направлений на заподіяння смерті ОСОБА_8 .

Так, ОСОБА_5 у вказаний час та місці, реалізуючи свій злочинний умисел направлений на заподіяння смерті потерпілому ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, утримуючи у правій руці предмет, що має колюче-ріжучі властивості, наніс вказаним предметом один удар в область лівої частини грудної клітини ОСОБА_8 .

Від отриманого тілесного ушкодження настала смерть ОСОБА_8 на місці події у приміщенні посту охорони № 2 ТОВ «ТД «Птахофабрика Київська»».

08 квітня 2024 року слідчим СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві за погодженням з керівником Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризиків того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки підозрюється у вчинення особливо тяжкого злочину, проти життя особи, те що хоча він не є раніше судимим, стосовно нього неодноразово до суду скеровувались обвинувальні акти за вчинення кримінальних правопорушень у сфері злочинів проти життя та здоров`я особи, крім того, у кримінальному провадженні допитано ряд свідків, які є колегами по роботі підозрюваного, їх анкетні дані та місця проживання відомі підозрюваному.

Розгляд клопотання розпочато за минуванням трьох годин з моменту вручення підозрюваному копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити за наведених в ньому підстав.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 просив суд відмовити у задоволенні клопотання слідчого та обрати щодо підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту з місця реєстрації, оскільки прокурором в судовому засіданні не доведено наявності ризиків, на які посилався прокурор, клопотання є необгрунтованим.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника.

Вислухавши прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які визначені ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

При цьому слідчим суддею прийнято до уваги практику Європейського суду з прав людини, зокрема те, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку. Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, та позицію захисту, слідчий суддя враховує, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При цьому, при визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний, обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити. Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому.

Так, слідчий суддя вважає обґрунтованим стороною обвинувачення ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду та вважає, що такі дії є цілком вірогідними, враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії особливо тяжких та відповідальність за вчинення якого передбачена виключно у вигляді позбавлення волі. Наведена обставина у виді безальтернативності та тяжкості покарання, на переконання слідчого судді, сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. А відтак приходить до висновку, що ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду є реальним.

Крім того наявний ризик того, що підозрюваний може здійснити спроби незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні - очевидців події, оскільки знайомий з ними.

Слідчий суддя також приймає до уваги підвищену супільну небезпеку злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а саме злочину у сфері проти життя та здоров`я особи, що потягнуло загибель людини, що також дає підстави для висновку, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст.177 КПК України.

При цьому слідчий суддя при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного враховує дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має визначене місце проживання, працевлаштований, при цьому підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.

Зазначені стороною захисту обставини, характеризуючі відомості щодо підозрюваного не усувають встановлених слідчим суддею ризиків та не є достатнім стримуючим фактором для запобігання їх реалізації.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на даному етапі не встановлено та сторонами не доведено.

Враховуючи викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою є таким, що підлягає задоволенню, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, що застосування іншого менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку та запобігти вказаним ризикам.

У зв`язку з наявністю обставини, передбаченої п.2 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення застави підозрюваному у даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183,184, 193,194,196, 309 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, до 05 червня 2024 року (включно).

Строк тримання під вартою рахувати з часу його фактичного затримання - з 14 год. 47 хв. 07 квітня 2024 року.

Строк дії ухвали - до 05 червня 2024 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя -