Справа 127/7770/24
Провадження 1-кс/127/3459/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000502 внесеного до ЄРДР 23.06.2023, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Люлинці Калинівського району Вінницької області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

яка підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло вищевказане клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивовано тим, що слідчим провадиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000502 від 23.06.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 364 КК України, в ході розслідування якого виникла необхідність у застосуванні відносно підозрюваної ОСОБА_4 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що ДП «Дослідне господарство «Корделівське» Інституту картоплярства Національної академії аграрних наук України (далі ДП «ДГ «Корделівське» ІК НААН/Підприємство) (, юридична адреса: Вінницька область, Калинівський район, с. Корделівка, вул. Перемоги, 1) діє на підставі Статуту затвердженого президентом НААН України ОСОБА_7 від 26 березня 2018 року.

Відповідно до наказу НААН України № 342-к від 1 вересня 2021 року на посаду директора ДП «ДГ «Корделівське» ІК НААН призначено ОСОБА_8 .

Крім того, між президентом Національної академії аграрних наук України ОСОБА_7 та ОСОБА_8 25.03.2021 укладено контракт, як з керівником підприємства, що є у державній власності.

Відповідно до вказаного контракту, керівник зобов`язується безпосередньо і через адміністрацію підприємства здійснювати поточне управління підприємством, забезпечувати його високоприбуткову діяльність, ефективне використання і збереження закріпленого за підприємством державного майна.

Отже, в силу наданих повноважень ОСОБА_8 займаючи посаду директора ДП «ДГ «Корделівське» ІК НААН був наділений організаційно-розпорядчими і адміністративно-господарськими функціями, та відповідно до ст. 18 Кримінального кодексу України являвся службовою особою.

Водночас, у січні 2023 року у ОСОБА_8 , точний час досудовим розслідуванням не встановлено, виник злочинний умисел на розтрату ввіреного йому майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, усвідомлюючи обсяг офіційно наданих йому за посадою службових повноважень, останній розробив злочинний план послідовних умисних дій щодо підготовки до вчинення злочину, направленого на розтрату зібраного урожаю з полів ДП «ДГ «Корделівське» ІК НААН, а саме реалізацію товару за заниженою вартістю.

З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_8 , у січні 2023 року, будучи службовою особою, усвідомлюючи, що до його службових обов`язків віднесено укладання господарських договорів, розпорядження майном та коштами Підприємства, перебуваючи на робочому місці у приміщенні ДП «ДГ «Корделівське» ІК НААН за адресою: Вінницька область, Калинівський район, с. Корделівка, вул. Перемоги, 1, діючи з прямим умислом та усвідомлюючи неправдивий характер тих відомостей, що будуть вноситися до договорів, за попередньою змовою із бухгалтером ДП «ДГ «Корделівське» ІК НААН ОСОБА_4 , з якою перебуває у трудових та дружніх відносинах, налагодили протиправний механізм реалізації сільськогосподарської продукції за заниженими цінами.

Реалізуючи свій злочинний план, направлений на розтрату майна, ОСОБА_8 , у продовж 2023 року надав усні вказівки головному бухгалтеру ОСОБА_4 готувати договори та видаткові накладні для реалізації зернової продукції за заниженими цінами, що є нижчими за середньо ринкові.

Таким чином, діями ОСОБА_8 та ОСОБА_4 державному підприємству завдано збитків на суму 4 014 115,08 грн, яка більше, ніж у шістсот разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину та становить особливо великі розміри.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до наказу НААН України №242-к від 30 серпня 2023 року ОСОБА_8 звільнено з посади директора ДП «ДГ «Корделівське» ІК НААН та переведено його на посаду головного інженера вказаного підприємства.

Водночас, відповідно до наказу НААН України №249-к від 04 вересня 2023 виконуючим обов`язки директора ДП «ДГ «Корделівське» ІК НААН призначено ОСОБА_9 .

Однак, ОСОБА_8 не бажаючи припиняти свою злочинну діяльність, пов`язану з розтратою майна, що належить державному підприємству, не маючи можливості самостійно розпоряджатись його майном, маючи власний досвід реалізації державного майна за заниженою вартістю, вирішив залучити до вчинення злочину ОСОБА_9 ..

З метою подальшої незаконної реалізації зернової продукції державного підприємства ОСОБА_10 довів ОСОБА_9 раніше розроблений план дій, та залучив його як співвиконавця.

Надалі, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , будучи ознайомленими з наказом НААН України №56 від 29.06.2023 про реалізацію зерна за цінами, що формуються відповідно до умов ринкової кон`юнктури, але не нижчими, що складаються в регіональних біржах на момент реалізації зерна, почали діяти у складі організованої злочинної групи.

Усі учасники організованої групи діяли спільно і узгоджено, у відповідності до розподілених ролей, згідно з покладеними на кожного функціями.

Організована та очолювана ОСОБА_8 злочинна група характеризувалась наявністю співвиконавців, розробленого єдиного плану вчинення злочинів, відомого всім учасникам групи, стійкими зв`язками і розподілом функцій учасників групи, спрямованих на досягнення плану на розтрату майна державного підприємства.

Як організатор та керівник організованої групи ОСОБА_8 , здійснював пошук покупців товару та узгоджував цінову політику товару на дату укладання договору, контролював дії та діяльністю інших учасників групи.

ОСОБА_4 , за вказівкою ОСОБА_9 готувала проекти договорів постачання/купівлі-продажу, специфікацій, видаткових накладних, достовірно знаючи про те, що вказана ціна за 1 тону урожаю є значно меншою середньої ціни на ринку на дату укладання правочинів.

ОСОБА_9 сприяв учиненню злочину та разом із ОСОБА_8 здійснював пошук покупців товару, узгоджував із покупцями дати, об`єми та терміни поставки товару, підписував сформовані ОСОБА_4 договори постачання/купівлі-продажу, специфікації, видаткові накладні.

Як наслідок злочинних дій ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_4 , які діяли у складі організованої групи державному підприємству завдано збитків на суму 1 636 385,54 гривень, яка більше, ніж у шістсот разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину та становить особливо великі розміри.

Вище викладені обставини підтверджуються висновками судових економічних експертиз, а саме: № СЕ-19/102-24/583-ЕК від 26.01.2024, № СЕ-19/102-24/584-ЕК від 31.01.2024, № СЕ-19/102-24/1737-ЕК від 02.02.2024, №СЕ-19/102-24/585-ЕК від 08.02.2024, № СЕ-19/102-24/2473-ЕК від 15.02.2024, №СЕ-19/102-24/2621-ЕК від 26.02.2024.

28 лютого 2024 року ОСОБА_4 обґрунтовано повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч. 4, 5 ст. 191 КК України.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народилась в с. Люлинці Калинівського району Вінницької області, проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , громадянка України, українка, раніше не судима.

Вина підозрюваної ОСОБА_4 підтверджується зібраними доказами, а саме:

висновками судових економічних експертиз, а саме: № СЕ-19/102-24/583-ЕК від 26.01.2024, № СЕ-19/102-24/584-ЕК від 31.01.2024, № СЕ-19/102-24/1737-ЕК від 02.02.2024, №СЕ-19/102-24/585-ЕК від 08.02.2024, № СЕ-19/102-24/2473-ЕК від 15.02.2024, №СЕ-19/102-24/2621-ЕК від 26.02.2024.

- Протоколом огляду речового доказу від 24.11.2023;

- Вилученими договорами про реалізацію продукції;

- Протоколами допиту свідків;

- Іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Підозрювана ОСОБА_4 вчинила особливо тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, що зумовлює необхідність обрання останньому міри запобіжного заходу. При цьому існують ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3, ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, що полягає у тому, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та незаконно впливати на можливих свідків та підозрюваних у вказаному кримінальному провадженні.

Зокрема, існує високий ступінь ризику того, що ОСОБА_4 під страхом ймовірної кримінальної відповідальності переховуватиметься від органу досудового розслідування, суду. З огляду на те, що санкція інкримінованої ОСОБА_4 статті вчиненого злочину є такою, що спроможна в значній мірі обмежити її права й свободи, в тому числі право на свободу пересування, то думки останньої з приводу можливої ізоляції до установи виконання покарань закритого типу сприятимуть наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Окрім цього, доведеність вини ОСОБА_4 у вчинені злочину передбаченого ч.ч. 4,5 ст. 191 КК України, в значній мірі базуватиметься на показах свідків, в тому числі працівників ДП ДГ «Корделівське». З огляду на це ОСОБА_4 , перебуваючи поза умовами ізоляції, намагатиметься здійснювати вплив на свідків для викривлення обставин кримінальних правопорушень на власну користь, у зв`язку з тим, що при призначенні покарання за злочин судом може бути застосована міра покарання у виді позбавлення волі на певний строк. Усе це вплине на повноту, всебічність розслідування кримінального провадження, у зв`язку з цим існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик незаконного впливу на свідків також є досить обґрунтованим з огляду на те, що підозрювана протягом тривалого часу працюває на посаді головного бухгалтера ДП ДГ «Корделівське». Ця посада наділяє її певними організаційно-розпорядчими і адміністративними функціями, в тому числі по відношенню до інших працівників ДП, тому ризик впливу на свідків обумовлюється також можливим авторитетом підозрюваної до інших осіб.

Сформовані під час спільної праці дружні, приятельські стосунки, або відносини, які випливають із почуття поваги та авторитету, мають зазвичай тривалий характер і формують сталі соціальні зв`язки, що є вагомим фактором для схиляння працівників ДП ДГ «Корделівське» чи працівників ТОВ та ФОП, з якими співпрацювало останнє, до дачі показів на користь підозрюваної ОСОБА_4 .

Окрім цього, доведеність вини ОСОБА_4 , у вчинені злочину передбаченого ч. 4, 5 ст. 191 КК України, в значній мірі базуватиметься на зібраних в ході досудового розслідування документах, які зберігаються в ДП ДГ «Корделівське». При цьому підозрювана ОСОБА_4 є працівником підприємства, тобто має безперешкодний доступ до документів, які мають суттєве значення для доведення вини останньої, а отже ризик передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, що полягає у знищенні, прихованні або спотворенні документів є досить обґрунтованим та вмотивованим.

Частина 3 статті 183 КПК зобов`язує слідчого суддю під час застосування до особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначати розмір застави. І лише щодо злочинів, вчинених із застосуванням насильства або погрозою його застосування; злочинів, які спричинили загибель людини; або якщо у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений особою слідчому судді згідно ч. 4 ст.183 КПК України надається право, застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, не визначати розмір застави. При цьому, слідчий суддя зобов`язаний обґрунтувати у рішенні незастосування застави.

Таким чином, визначення розміру застави як альтернативного запобіжного заходу у разі застосування тримання під вартою є обов`язком слідчого судді, за винятком випадків, передбачених ч. 4 ст.183 КПК України.

Відповідно до абзацу 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Оскільки досудовим розслідуванням установлено, що діями ОСОБА_4 заподіяно шкоду Державі в особі ДП «ДГ «Корделівське» ІК НААН в сумі 5 650 500,6 грн, враховуючи тяжкість вчиненого злочину та матеріальне становище ОСОБА_4 найбільш дієвим, відповідно до вимог абзацу 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, буде розмір застав в межах завданих збитків, а саме 5 650 500,6 грн.

Беручи до уваги вищевикладене, існування ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість запобігти вищевказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, а тому слідчий просила слідчого суддю клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, слідчому судді пояснив, що по кримінальному провадженні існує ризик, зокрема те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, тому може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що унеможливлює обрання йому менш суворого запобіжного заходу.

Підозрювана та її захисник в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання слідчого, просили слідчого суддю застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі. Крім того, заперечили і в частині розміру застави визначеної слідчим, оскільки застава у розмірі 5 650 500,6 слідчим та прокурором в судовому засіданні жодним чином не обґрунтована.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Стаття 177 КПК України, передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Стаття 183 КПК України, передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового розслідування слідством встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останньої та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 раніше не судима, працевлаштована, позитивно характеризується, одружена, вчинила особливо тяжкий злочин, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком до дванадцяти років. Разом із тим, органом досудового розслідування обґрунтовано наявність низки ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Зокрема, на теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення. Враховуючи обставини кримінального правопорушення, тяжкість покарання за злочин, особу підозрюваної, відсутність у неї соціально стримуючих факторів, тому слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що перебуваючи на волі підозрювана ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання їй більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

При цьому, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_4 слідчий суддя не вбачає.

На час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст. 191 КК України обґрунтована.

Прокурором в ході розгляду даного клопотання доведено, що вказані в клопотанні ризики, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному випадку є недоцільним та не можливим і саме тримання під вартою може запобігти зазначеним в клопотанні ризикам, а тому дане клопотання слідчий суддя вважає обґрунтованим, доведеним, та таким, що підлягає до задоволення.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, у справі «Гафа проти Мальти» ЄСПЛ дійшов висновку про порушення статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вказавши, що заявник перебував під вартою протягом майже 12 місяців після прийняття рішення про звільнення під заставу, свідчить про те, що національні суди не вжили необхідних заходів для визначення належного розміру застави.

З урахуванням обставин кримінального правопорушення, особи підозрюваної, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою надання підозрюваній права на альтернативний вид запобіжного заходу, з урахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, підозрюваній ОСОБА_4 необхідно визначити заставу, яка буде достатньою мірою гарантувати виконання покладених на нього обов`язків.

Враховуючи те, що стороною обвинувачення в клопотанні та в судовому засіданні доведено виключний випадок того, що розмір застави за особливо тяжке кримінальне правопорушення не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, тому слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, який перевищує встановлений КПК України розмір для особливо тяжкого кримінального правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 309, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Затримати підозрювану ОСОБА_4 , в залі суду, відразу після проголошення даної ухвали слідчого судді.

Строк тримання під вартою діє протягом 46 (сорок шість) днів з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто до 28 квітня 2024 року (час рахувати відповідно до протоколу затримання).

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 28 квітня 2024 року.

Визначити ОСОБА_4 , заставу в 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 514 000 (один мільйон п`ятсот чотирнадцять тисяч) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави на ОСОБА_4 , будуть покладені наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому вона зареєстрована та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

- утримуватись від спілкування із особами, які є свідками у даному кримінальному провадженні.

Якщо ОСОБА_4 , не виконає покладені на неї обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрювану ОСОБА_4 визначити термін їх дії відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

Організацію затримання ОСОБА_4 та складання протоколу затримання покласти на старшого слідчого слідчого управління Головного управління національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя