Справа № 304/1700/24 Провадження № 1-кс/304/555/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2024 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність старшого детектива Територіального управління Бюро економічної безпеки у Закарпатській області ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 подав до суду скаргу на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб ТУ БЕБ у Закарпатській області внести відомості до ЄРДР за його заявою (повідомленням) про вчинення кримінального правопорушення від 05 липня 2024 року та розпочати досудове розслідування, про що поінформувати його як заявника. Мотивує скаргу тим, що 05 липня 2024 року ним до ТУ БЕБ у Закарпатській області було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення (з електронним підписом), в якій просив прийняти та невідкладно зареєструвати таку заяву до ЄРДР з правовою кваліфікацією за ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 209 КК України щодо організованої злочинної групи та її учасника директора ТОВ «Карпатлайф» ОСОБА_5 , розпочати досудове розслідування, а також повідомити його про це письмово у встановленому законом порядку. Вказує, що у заяві про злочин зазначав про те, що за його повідомленням про вчинення кримінального правопорушення відділом детективів проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000039 від 02 липня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 206-2 КК України. Він є представником учасника ТОВ «ТОК Закарпаття» Блага Рудольфа з часткою у статутному капіталі товариства у розмірі 50 %. ОСОБА_6 перебуває за кордоном і ніяких протоколів загальних зборів учасників товариства з 2022 року не підписував, взагалі у загальних зборах участі не приймав, згоду директору товариства на відчуження/передачу майна не надавав. Також зазначав, що продовжуючи злочинну діяльність, директор ТОВ «ТОК «Закарпаття» ОСОБА_7 в складі організованої групи за попередньою змовою з учасником ТОВ «ТОК «Закарпаття» ОСОБА_8 її сином та директором дочірнього підприємства ТОВ «Карпатлайф» ОСОБА_5 , умисно, з метою наживи, підробив протокол загальних зборів учасників ТОВ «ТОК «Закарпаття» № 1 від 14 лютого 2024 року та шляхом вчинення правочинів, використовуючи посаду директора товариства, протиправно заволоділа майном товариства базою відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що знаходиться за адресою: Закарпатська область, Іршавський район, с. Осій, урочище «Кам`янка», 1. При цьому вказує, що директор ТОВ «Карпатлайф» ОСОБА_5 знав або повинен був знати, що таке майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержане злочинним шляхом, отримав право на володіння майном ТОВ «ТОК «Закарпаття» та відразу почав продаж земельних ділянок, що знаходяться в оренді та приміщень під видом цілісного майнового комплексу (корпоративних прав), чим вводить в оману покупців. У той же час у порушення вимог ст. 218 КПК України старшим детективом ОСОБА_4 не зареєстровано заяву про вчинення кримінального правопорушення у ЄРДР, а тому просить скаргу задовольнити.

У судове засідання скаржник не з`явився, направив слідчому судді заяву, в якій просив у зв`язку з неможливістю його участі, розглядати дану скаргу без нього, вимоги такої підтримує та просить задовольнити.

Детектив ОСОБА_4 у судове засідання також не з`явилася, однак керівник відділу детективів ОСОБА_9 направив слідчому судді повідомлення про те, що ТУ БЕБ у Закарпатській області розглянуто заяву ОСОБА_3 , яка надійшла із Закарпатської обласної прокуратури щодо можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України. Вказує, що ТУ БЕБ у Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000039 від 02 липня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 206-2 КК України, яке розпочато на підставі заяви ОСОБА_3 . Зі змісту заяви останнього про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України, вбачаються одні й ті ж фактичні обставини, що є предметом дослідження у вказаному кримінальному провадженні, у зв`язку з чим підстав для початку нового досудового розслідування за одними і тими ж фактичними обставинами не встановлено, а відтак заяву ОСОБА_3 долучено до матеріалів кримінального провадження та оцінку викладених у ній обставин буде надано під час досудового розслідування; про прийняте рішення повідомлено заявника. За наведеного вважає відсутніми підстави для розгляду скарги та просить у задоволенні такої відмовити, а також долучає до матеріалів скарги відповідні докази.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Дослідивши подані сторонами заяви та додаткові документи, а також матеріали скарги, слідчий суддя прийшов до такого висновку.

Слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого (детектива) в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема бездіяльність слідчого, прокурора яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Зі змісту ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальне правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Виходячи з аналізу кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

При цьому, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ того ж Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Також згідно із пунктом 14 глави 2 розділу ІІ Положення про ЄРДР, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.

Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30 вересня 2021 року в справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Зі змісту заяви ОСОБА_3 від 05 липня 2024 року про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що у ній викладені обставини ймовірної підробки організованою групою протоколу загальних зборів учасників ТОВ «ТОК «Закарпаття» № 1 від 14 лютого 2024 року шляхом вчинення правочинів та протиправного заволодіння майном товариства, яке у свою чергу з використанням підроблених документів було незаконно передано до статутного капіталу ТОВ «Карпатлайф» та виставлене на продаж. Враховуючи факти викладені в заяві, ОСОБА_3 зазначає про необхідність внесення відомостей до ЄРДР за ч.3 ст. 28 ч. 3 ст. 209 КК України (а. к. 11-13).

Так, основним безпосереднім об`єктом злочину, передбаченого ст. 209 КК України, є встановлений з метою протидії залученню в економіку «брудних» коштів порядок здійснення господарської діяльності, а також порядок вчинення цивільно-правових угод в частині особистого та іншого подібного використання майна, не пов`язаного з господарською діяльністю.

З об`єктивної сторони вчинення злочину можливе у чотирьох альтернативних формах: вчинення фінансової операції з коштами або іншим майном, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів; 2) укладення угоди з такими коштами та майном; 3) вчинення дій, спрямованих на приховання чи маскування незаконного походження таких коштів або майна чи володіння ними, прав на такі кошти або майно, джерела їх походження, місцезнаходження або переміщення; 4) набуття, володіння або використання коштів чи іншого майна, одержаних унаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів.

Кваліфікуючими ознаками злочину є повторність, вчинення його за попередньою змовою групою осіб або у великому розмірі (ч. 2 ст. 209 КК), а особливо кваліфікуючими ознаками вчинення злочину організованою групою або в особливо великому розмірі (ч. 3 ст. 209 КК).

При цьому, з урахуванням повідомлення детектива, що не заперечується і скаржником у змісті скарги, за повідомленими ОСОБА_3 фактами відділом детективів із захисту економіки у сферах обігу підакцизних товарів, віртуальних активів та забезпечення розшуку активів Підрозділу детективів ТУ БЕБ у Закарпатській області вже проводиться перевірка в межах кримінального провадження № 0000039 за ч. 3 ст. 206-2 КК України (а. к. 23-25), а тому незгода скаржника з визначеною органом досудового розслідування кваліфікацією (діями) не є підставою для задоволення скарги.

Крім цього слідчий суддя приймає до уваги те, що згідно з Витягом з ЄРДР у вказаному провадженнях короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, містить відомості, що викладені у заяві скаржника від 02 липня 2024 року з приводу протиправного заволодіння майном шляхом вчинення правочинів з використанням підробленого документу протоколу загальних зборів учасників ТОВ «ТОК «Закарпаття» № 1 від 14.02.2024 (а. к. 7-8).

Слідчий суддя звертає увагу, що не оцінює всебічно обґрунтованість заяви ОСОБА_3 від 05 липня 2024 року, а лише зазначає про наявність в ній відомостей, що можуть свідчити про вчинене кримінальне правопорушення і мають стати предметом перевірки у визначеному КПК порядку. При цьому слідчий суддя зазначає, що до визначених КПК повноважень слідчого судді не належить визначення конкретної кваліфікації злочину на момент внесення відомостей до ЄРДР та їх порядок внесення, оскільки такий обов`язок покладений на слідчого чи прокурора на стадії досудового розслідування, та якими може бути як ініційовано нове кримінальне провадження, так й внесені відомості до короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, або як новий епізод у вже розпочатому кримінальному провадженні, в якому здійснюється досудове розслідування аналогічних обставин.

За наведених обставин слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб ТУ БЕБ у Закарпатській області виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 05 липня 2024 року відсутні на даному етапі, а тому в задоволенні таких вимог слід відмовити.

Керуючись ст. 303-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність старшого детектива Територіального управління Бюро економічної безпеки у Закарпатській області ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала слідчого судді не може бути оскаржена і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1