Справа № 202/3111/24
Провадження № 1-кс/202/1850/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

06 березня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кюрдамир Азербайджану, громадянина Азербайджану, який має неповну вищу освіту (бакалавр), отриману в Україні, неодружений, має малолітню дитину ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , офіційно не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 звернувся у кримінальному провадженні № 0000029 від 28.02.2024 року з вищевказаним клопотанням, в якому зазначає, що 04.03.2024 року ОСОБА_4 було затримано в порядку статті 208 КПК України та наступного дня, 05.03.2024, йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 на даному етапі досудового розслідування підтверджується наступними доказами: заявою ОСОБА_8 від 27.02.2024 про вчинення кримінального правопорушення, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 28.02.2024, протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 05.03.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 29.02.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 29.02.2024, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, проведеним із потерпілим ОСОБА_8 від 28.02.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 28.02.2024, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, проведеним зі свідком ОСОБА_11 від 28.02.2024, протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, протоколом обшуку автомобіля «HYUNDAI SONATA» номерний знак НОМЕР_1 від 04.03.2024 тощо.

Прокурор вважає наявними ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення проти власності, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, йому відомі дані потерпілого та свідка, у зв`язку з чим він може здійснювати особисто або опосередковано реальний вплив шляхом погроз та залякування потерпілого та свідків з метою спотворення або зміни ними показів для уникнення ним кримінальної відповідальності. Крім того, підозрюваний офіційно не працює, не має постійного заробітку, тому, залишаюсь на волі, він може продовжити вчиняти інші правопорушення з метою отримання доходу.

За цих підстав, прокурор просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів без визначення застави.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 своє клопотання підтримав.

Підозрюваний та його захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні проти клопотання заперечували.

Захисник вважав, що підозра є необґрунтованою, а ризики, на які посилається прокурор, є недоведеними, оскільки, на його думку, між підозрюваним та потерпілим наявні цивільно-правові відносини. Крім того, доказів того, що повідомлення надсилалися потерпілому саме підозрюваним немає, отже застосування погроз не доведено. Також вважає, що ризики незаконного впливу на потерпілого чи перешкоджання досудовому розслідуванню іншим чином відсутні, оскільки на цей час всі докази вилучені. Підозрюваний перебуває у цивільному шлюбі, має малолітню дитину. Тому просить відмовити в задоволенні клопотання прокурора або визначити підозрюваному помірну заставу.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000029 від 28.02.2024 року.

Під час досудового розслідування в цьому кримінальному провадженні 04 березня 2024 року було затримано в порядку статті 208 КПК України ОСОБА_4 , якому 05 березня 2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, а саме у вимаганні грошових коштів у ОСОБА_8 з погрозою застосування насильства, яке вчинене в умовах воєнного стану.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує, що відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Визначаючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що обґрунтована підозра це такий стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

Так, у рішенні у справі «Нечипорук і И?онкало проти Украі?ни» від 21.04.2011 Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостеи?, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. Підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується, насамперед, протоколами допитів потерпілого ОСОБА_8 , який вказує на підозрюваного як особу, яка з погрозою застосування насильства вимагала в нього грошові кошти після виконання цим своїх цивільно-правових зобов`язань, протоколом огляду мобільного телефону потерпілого ОСОБА_8 , в якому в мессенджері «Телеграм» містяться повідомлення від особи на ім`я « ОСОБА_12 » щодо необхідності передання грошових коштів та настання в іншому разі негативних наслідків для потерпілого, протоколом затримання ОСОБА_4 , у якого були вилучені грошові купюри (імітаційні засоби), передані йому ОСОБА_8 .

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що безпосередньо в судовому засіданні слідчим суддею пропонувалося підозрюваному надати пояснення щодо укладеного між ним і потерпілим договору позики та умов цього правочину, однак підозрюваний від надання таких пояснень відмовився.

За таких обставин у слідчого судді немає підстав недовіряти твердження сторони обвинувачення.

В свою чергу, доводи сторони захисту щодо наявності між підозрюваним і потерпілим цивільно-правових відносин підлягають з`ясуванню та перевірці шляхом проведення досудового розслідування.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та незаконно впливати на потерпілого.

Слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення проти власності, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років, є громадянином іншої держави, не має в Україні міцних соціальних зв`язків, оскільки є неодруженим, офіційно ніде не працює та не має законного постійного джерела доходу, у будь-який час може виїхали за межі України.

Крім того, залишають на волі, ОСОБА_4 з огляду на характер та обставини інкримінованого йому кримінального правопорушення може здійснити дії щодо впливу на потерпілого, оскільки саме останнім його було викрито у вчиненні кримінального правопорушення.

Реальність незаконного впливу на потерпілого з боку підозрюваного підтверджується вилученим під час досудового розслідування листуванням з потерпілим, в якому містяться погрози на адресу потерпілого.

При вирішенні питання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, а також дані про особу підозрюваного, який не має міцних соціальних зв`язків в Україні, є громадянином іншої держави, що надає йому можливість виїхати за кордон, у тому числі до країни свого громадянства.

Відтак з огляду на дані про особу підозрюваного, характер та обставини злочину, в якому він обґрунтовано підозрюється, застосування до підозрюваного запобіжного заходу, непов`язаного з триманням під вартою, зокрема у вигляді домашнього арешту, на даному етапі досудового розслідування не зможе запобігти ризикам, передбаченим частиною 1 статті 177 КПК України, оскільки він не буде обмежений у свободі пересування та комунікації з іншими особами до такого степеня, який би гарантував його належну процесуальну поведінку.

Тому слідчий суддя вважає, що тримання підозрюваного під вартою протягом певного строку під час досудового розслідування є виправданим.

Отже, оцінюючи обставини, передбачені статтею 178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, відповідно до пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Тобто визначення розміру застави особі, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення із застосування насильства або погрозою його застосування, є правом слідчого судді, яке реалізується із урахуванням ступеня обґрунтованості підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, встановлених ризиків, що визначенні у статті 177 КПК України, а також тяжкості покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, її віку, стану здоров`я, міцності соціальних зв`язків, наявності постійного місця роботи або навчання, репутації та майнового стану, розміру майнової шкоди, завданої правопорушення, можливості продовження чи повторення протиправної поведінки тощо.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, не має міцних соціальних зв`язків, офіційно не працює, не має постійного законного джерела доходу, як громадянин іншої держави має об`єктивну можливість у будь-який час залишити територію України.

Отже, оскільки злочин, в якому він обґрунтовано підозрюється, вчинений із погрозою застосування насильства, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення підозрюваному на цьому етапі досудового розслідування розміру застави, так як вона не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Виходячи з вищевикладеного, клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-197 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави.

Строк тримання ОСОБА_4 під вартою рахувати з моменту його затримання 04 березня 2024 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали слідчого судді до 02 травня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13