Справа №295/8047/22
УХВАЛА

03.04.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі кримінальне провадження №0001461 від 04.08.2022 про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, громадянина України, не працюючий, неодружений, не маючий на утриманні дітей, не судимий, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України,

встановив:

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою на 60 днів, оскільки наявний ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме обвинувачений ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, може переховуватись від суду, що підтверджується неодноразовими неявками останнього в судові засідання без поважних причин, достеменно знаючи про скерування обвинувального акта відносно нього до Богунського районного суду м. Житомира.

Обвинувачений у судовому засіданні заперечував щодо клопотання про обрання йому запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Просив застосувати йому нічний домашній арешт.

Захисник просила застосувати обвинуваченому нічний домашній арешт, оскільки останній обвинувачується у вчиненні нетяжкого кримінального правопорушення, проживає разом із мамою, яка потребує допомоги.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду, суд за клопотанням сторони обвинувачення має право своєю ухвалою обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

За змістом ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

З часу отримання даного провадження судом, а саме з 18.08.2022, неодноразово здійснювалось його відкладення у зв`язку з тим, що обвинувачений не з`явився в судове засідання, суд не повідомив про поважні причини неявки з наданням відповідних підтверджуючих документів. Здійснювались приводи. Надавав зобов`язання прибути до суду, однак не з`влявся. Тричі оголошувався в розшук. Офіційних джерел доходів не має. Згідно рапортів поліцейського ОСОБА_4 веде антигромадський спосіб життя, рідко з`являється за місцем свого проживання.

Враховуючи викладене, наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений буде переховуватися від суду.

Ризик переховування обвинуваченого від суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 обвинувачуються у вчиненні нетяжкого кримінального правопрушення, за вчинення якого передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі строком до 5 років, а отже усвідомлює, що у випадку доведеності його винуватості в суді останньому може загрожувати застосування покарання у вигляді позбавлення волі.

Крім того, обвинувачений не має міцних соціальних зв`язків, не працює, неодружений, малолітніх та неповнолітніх дітей на утриманні не має.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Незважаючи на те, що згідно ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, але вказані вище обставини свідчать про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам того, що обвинувачений перебуваючи на свободі не буде переховуватись від суду.

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, обвинуваченому слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави, який буде достатнім для забезпечення виконання останнім обов`язків, передбачених КПК України.

З огляду на наведене, клопотання сторони захисту про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час, суд не може покласти в основу свого рішення, а тому відмовляє.

Керуючись ст. ст. 177, 182, 183, 331 КПК України,

постановив:

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 31.05.2024 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 розмір застави у грошовому виразі в сумі 45420 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), на протязі строку дії ухвали на депозитний рахунок Богунського районного суду м. Житомира.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати до суду у визначений ним час за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі місця проживання без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом, для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд, вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

В задоволенні клопотання сторони захисту про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1