Єдиний унікальний номер № 290/674/20
Провадження № 1-кп/0285/288/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2024 року м. Звягель

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді……………….... ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання....... ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора……………………...... ОСОБА_3 ,

представника потерпілого............ ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в режимі відеоконференції,

кримінальне провадження, внесене 27.07.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000202,

по обвинуваченню: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України,

уродженця, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У зв`язку з невиконанням процесуальних обов`язків на обвинуваченого в даному провадженні 13.03.2024 накладено грошове стягнення і судове засідання було відкладено у зв`язку з його неявкою.

Будучи належним чином повідомленим про час, дату і місце судового розгляду, у судове засідання ОСОБА_6 знову не з`явився, привід, винесений судом 22.02.2024, поліцією не виконаний.

27.03.2024 на електронну адресу суду повторно направлено клопотання від обвинуваченого про відкладення розгляду справи через військовий стан, яке не було підписане цифровим підписом.

Прокурор зазначив, що обвинувачений зловживає своїми процесуальними правами, проявляє явну неповагу до суду, а тому просив знову накласти на нього грошове стягнення, застосувати до нього повторний привід та відкласти розгляд справи.

Представник потерпілого підтримав думку прокурора, зазначив, що і обвинувачений, і його захисник зловживають своїми процесуальними правами.

Заслухавши учасників судового процесу, суд дійшов таких висновків.

У судовій практиці добросовісність, з одного боку, розглядається як фундаментальна засада судочинства (принцип), з іншого як стандарт певної поведінки, і, серед іншого, добросовісність розглядається через такий аспект, як належне здійснення процесуальних прав та обов`язків.

Обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття заздалегідь повідомити про це, а також причини неможливості прибуття. Участь обвинуваченого в судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження є обов`язковою.

За змістом вимог ч.1 ст.323 КПК, якщо обвинувачений не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду.

Положення ст.ст.139, 146 КПП передбачають накладення грошового стягнення на обвинуваченого за невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків без поважних причин, зокрема неприбуття до суду.

Повага до суду є чинником належного функціонування правової держави. Закон вимагає від учасників процесу наявність поваги до суду як одного із інститутів державної влади.

Стаття 129 Конституції України встановлює, що за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності. Зазначена конституційна норма у повному обсязі кореспондується із вимогами ст.50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», відповідно до змісту якої прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, тягне за собою відповідальність, установлену законом.

У даній справі слід звернути увагу на те, що якість судового процесу залежить не лише від роботи судової системи, але й від поведінки учасників процесу. Повторне неприбуття обвинуваченого до суду, при тому, що така його явка є обов`язковою, суд розцінює, як зловживанням своїми процесуальними правами та їх недобросовісне використання. Останні надаються особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ та їх правильному вирішенню. Щоразу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось інших цілей, вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснює процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків, однак такими насправді не є. Несумлінна поведінка обвинуваченого, використання ним прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, призводить до відкладання останньої, і як наслідок, - до затягування судового процесу.

Враховуючи те, що обвинувачений належним чином повідомлявся про дату та час розгляду кримінального провадження, однак в судове засідання вкотре не з`явився без поважених причин, суд вважає за необхідне судове засідання відкласти та повторно накласти на нього грошове стягнення.

Керуючись ст.ст.139, 146, 323 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Судове засідання по даному кримінальному провадженню відкласти на 09:30 год 11.04.2024.

Повторно накласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за неявку до суду грошове стягнення в розмірі двох прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 6056 грн, за невиконання ним процесуальних обов`язків.

Роз`яснити, що особи, на яких було накладено грошове стягнення та які не були присутні під час розгляду цього питання судом, мають право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на них грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Виконання ухвали покласти на Хмельницький відділ державної виконавчої служби у Хмельницькому районі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_1