Провадження № 1-кп/761/2099/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі колегії суддів:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Шевченківського районного суду міста Києва, матеріали об`єднаного кримінального провадження, за відомостями внесеними до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000390 від 17.05.2022 та під № 0000831 від 10.05.2023 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321, ч. 2 ст. 306 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_12 ,

захисників ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 (в режимі відеоконференції), ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ,

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

установив:

Історія провадження.

02.06.2023 до Шевченківського районного суду міста Києва від прокурора другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_19 надійшов (вх. № 48994) обвинувальний акт з реєстром матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000390, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_20 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 3 ст. 27 ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321, ч. 2 ст. 306 КК України, ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.06.2023 визначено головуючого суддю Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_21 (справа № 761/19270/23, провадження № 1-кп/761/3056/2023).

Ухвалою суду від 05.06.2023 у даному кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання, на розгляд у якому винесено питання, регламентовані ст. ст. 314-316 КПК України.

Ухвалою суду від 13.09.2023 призначено судовий розгляд у кримінальному провадженні № 0000390, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17.05.2022, та кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_20 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255-1, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321, ч. 2 ст. 306 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України (справа № 761/19270/23, провадження № 1-кп/761/3056/2023) об`єднано з судовим провадженням (справа № 761/23196/23, провадження № 1-кп/761/3199/2023) за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 4 ст. 321 КК України під загальним номером справи № 761/19270/23 (провадження № 1-кп/761/3056/2023). Постановлено судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні колегіально у складі трьох суддів.

Відповідно до розпорядження від 21.09.2023 № 01-08-761 призначено повторний автоматичний розподіл цієї справи в частині заміни судді ОСОБА_21 .

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (справа № 761/19270/23, провадження № 1-кп/761/3056/2023) між суддями від 21.09.2023 визначено головуючого суддю Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

Позиція, клопотання, скарги і заяви учасників судового провадження у підготовчому судовому засіданні.

Прокурор ОСОБА_12 у судовому засіданні просив про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , а також просив про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_8 , обґрунтовуючи свою позицію тим, що підстав для зміни або скасування запобіжних заходів не вбачається, оскільки застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належне виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків та запобігти існуючим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_15 у судовому засіданні заперечував проти клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_14 заперечував проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що ризики не підтвердженні та клопотання прокурора є необґрунтованим.

Обвинувачена ОСОБА_9 підтримала думку захисника, просила обрати відносно неї запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_16 заперечувала частково проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, просила змінити запобіжний захід на домашній арешту у певний період доби.

Обвинувачений ОСОБА_8 підтримав думку захисника.

Положення закону, яким керувався суд.

Відповідно до статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу . За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 1 статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Відповідно до ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

Згідно ч.ч. 3, 5 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Висновки та мотиви суду.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , колегія суддів враховує стадію кримінального провадження, зокрема судовий розгляд кримінального провадження, дані про його особу, який є раніше неодноразово судимою особою, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та особливо тяжких злочинів, за один з яких передбачено покарання до п`ятнадцяти років позбавлення волі, а тому ризик щодо переховування від суду з метою уникнення покарання є цілком ймовірним.

Крім того, існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, зокрема можливості перебуваючи на волі чинити вплив на свідків чи вчинити інше кримінальне правопорушення, які поряд із ризиком можливості переховуватися від суду теж залишаються існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

З урахуванням наведеного колегія суддів дійшла висновку, що ризики, визначені ст. 177 КПК України не змінились, продовжують існувати, а також доведеність тієї обставини, що обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для зміни обвинуваченому раніше застосованого запобіжного заходу.

Характеризуючи дані обвинуваченого ОСОБА_5 не переважають можливих ризиків неправомірної його поведінки, а тому не може бути безумовною підставою для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п. 110 Рішення ЄСПЛ «Кудла проти Польщі», тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, яка - незважаючи на презумпцію невинуватості - переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

На підставі викладеного та з метою забезпечення участі обвинуваченого в розгляді кримінального провадження, суд вважає необхідним продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів, з визначенням розміру застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, 00 копійок.

Також колегією суддів не встановлено обставин, що за станом здоров`я обвинувачений ОСОБА_5 не може утримуватися в умовах слідчого ізолятору.

Вирішуючи питання про продовження обвинуваченій ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує дані про її особу, наявність у останньої постійного місця проживання у місті Києві.

На переконання суду ризики, що були підставою для обрання та продовження найбільш суворого запобіжного заходу на цей час значно зменшилися, з урахуванням обсягу обвинувачення, яке інкримінується ОСОБА_9 , тривалого періоду тримання її в умовах несвободи, а також стадії судового розгляду.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Аналізуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що такий вид запобіжного заходу, як цілодобовий домашній арешт з забороною покидати місце свого проживання, зможе запобігти спробам обвинуваченої ухилитись від суду та в змозі забезпечити її належну процесуальну поведінку.

Роз`яснити обвинуваченій, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Вирішуючи питання про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, суд враховує дані про його особу, наявність у останнього постійного місця проживання у місті Києві та належну процесуальну поведінку.

На переконання суду ризики на цей час значно зменшилися, з урахуванням обсягу обвинувачення, яке інкримінується ОСОБА_8 , а також стадії судового розгляду.

Аналізуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що такий вид запобіжного заходу, як домашній арешт у певний період доби, зможе запобігти спробам обвинуваченого ухилитись від суду та в змозі забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 131, 132, 176-178, 181, 183, 204, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, суд

постановив:

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, тобто до 07 вересня 2024 року, включно, визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, 00 копійок.

Змінити запобіжний захід обвинуваченій ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, зобов`язавши обвинувачену ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , починаючи з 10 липня 2024 року, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , такі обов`язки:

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- прибувати за кожною вимогою до суду.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , визначити до 10 вересня 2024 року.

Звільнити з під-варти в залі суду обвинувачену ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Змінити запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, зобов`язавши обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період з 22 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , такі обов`язки:

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- прибувати за кожною вимогою до суду.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визначити до 10 вересня 2024 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання вартою може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3