печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9450/24-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суді в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру, у кримінальному провадженні № 0000490,

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення ОСОБА_4 про підозру від 17.10.2022 у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

І. Зміст скарги.

Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000490 від 02.11.2021. Старшим слідчим в ОВС СУ ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_7 за погодженням з прокурором ОСОБА_8 17.10.2021 в межах даного кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 - 2 КК України.

Підставою оскарження вказаного процесуального рішення (повідомлення про підозру від 17.10.2021 є: повідомлення про підозру ОСОБА_4 є необґрунтованим обставини, які в ньому викладені не відповідають дійсності, адже ОСОБА_4 сторона обвинувачення ставить в провину відчуження майна належного ВАТ «Українській концерн хмелярства «Укрхміль» під час дії ухвали про арешт вказаного майна. Однак укладання договору купівлі-продажу від 12.10.2018 року відбулося після скасування відповідної заборони на відчуження на підставі ухвали слідчого судді від 25.09.2018.

Також проведена повторна судова будівельно-оціночна експертиза додатково підтверджує необґрунтованість оскаржуваного повідомлення про підозру в частині, що стосується заподіяння шкоди.

Інші доводи скарги не стосуються змісту оскаржуваного повідомлення про підозру та виходять за межі предмету контролю слідчого судді в даному провадженні.

ІІ. Позиції учасників провадження

Захисник у судовому засіданні підтримав подану скаргу, просив її задовольнити та скасувати повідомлення про підозру від 17.10.2021 у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Підозрюваний у судовому засіданні вимоги означені у скарзі підтримав.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні при вирішенні даної скарги поклались на розсуд суду.

ІІ. Встановлені обставини, мотиви та оцінка слідчого судді

В судовому засіданні на підставі наданих сторонами матеріалів встановлено, що

Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000490 від 02.11.2021. Старшим слідчим в ОВС СУ ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_7 за погодженням з прокурором ОСОБА_8 17.10.2022 в межах даного кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 - 2 КК України. Постановою заступника Генерального прокурора від 31.03.2023 здійснення досудового розслідування було доручено Головному слідчому управлінню Національної поліції України.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відтак дана скарга подана повноважною особою та в строки, визначені КПК України, підстав для відмови у відкритті провадження чи повернення скарги слідчий суддя не вбачає.

Надалі слідчому судді при розгляді скарги на повідомлення про підзору слід відповісти на запитання , які критерії оцінки повідомлення про підозру під час розгляду цієї скарги, адже національний закон, зокрема ст. 303 КПК України їх не визначає.

Задля відповіді на це запитання слідчий суддя зобов`язаний звернутися до положень ч. 6 ст. 9 КПК України, відповідно до яких у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином слідчий суддя виходячи з загальних засад кримінального провадження, закріплених в ст. 7 КПК України вважає, що предметом судового контролю слідчим суддею під час розгляду скарг на повідомлення про підозру є: обґрунтованість підозри, оскільки перевірка слідчим суддею саме обґрунтованості підозри є бар`єром для необґрунтованого кримінального переслідування та засобом належної реалізації загальних завдань кримінального провадження - щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура; форма та зміст документу - повідомлення про підозру, а також порядок повідомлення про підозру (наявність повноважень в особи, яка здійснила таке повідомлення, тощо) .

Перевіряючи на предмет форми та змісту оскаржуваного повідомлення про підозру від 17.10.2022 у кримінальному провадженні №0000490 від 02.11.2021 щодо ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що таке в повній мірі відповідає вимогам ст. 277 КПК України, оскільки в ньому наявні всі необхідні реквізити, визначені зазначеною нормою закону.

Оцінюючи порядок здійснення повідомлення про підозру від 17.10.2022 у кримінальному провадженні №0000490 від 02.11.2021 щодо ОСОБА_4 , слідчий суддя не знаходить порушень закону, які б призвели до скасування означеного процесуального рішення.

Що стосується перевірки обґрунтованості повідомлення про підозру від 17.10.2022 у кримінальному провадженні №0000490 від 02.11.2021 щодо ОСОБА_4 , слідчий суддя надходить до наступних висновків.

Обґрунтованість підозри містить у собі два аспекти. Перший стосується питання права: підозра має стосуватися правопорушення, передбаченого законом. Другий - питання факту: мають бути доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до певного кримінального правопорушення.

Стосовно першого аспекту, то слідчий суддя надходить до висновку, що такий стороною обвинувачення формально дотриманий, адже правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 передбачене національним законом (ст. 365-2 КК України).

Що ж стосується питання факту, то задля перевірки дотримання стороною обвинувачення цього аспекту первинним є встановлення саме події кримінального правопорушення, а вже тоді обставин, за яких сторонній спостерігач може з впевненістю сказати, що особа, про яку йдеться, могла вчините правопорушення. При цьому тлумачення поняття «обґрунтованості» буде залежати від усіх обставин справи (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom (Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства) (п. 184 рішення Великої Палати у справі «Мерабішвілі проти Грузії» (Merabishvili v. Georgia) від 28.11.2017, заява № 72508/13).

Обґрунтованість підозри не може встановлюватися in abstracto або ґрунтуватися на суб`єктивних припущеннях, а має підкріплюватися конкретними доказами в кримінальному провадженні.

На підтвердження цього висновку вказує й те, що національне законодавство встановлює перелік випадків повідомлення про підозру (ст. 276 КПК України), якими зокрема є: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Зі змісту оскаржуваного повідомлення про підозру в даному конкретному випадку мало місце застосування прокурором п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України (наявність достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення).

Таким чином, з урахуванням обставин справи, в даному випадку слідчий суддя при перевірці обґрунтованості повідомлення про підозру зобов`язаний перевірити саме наявність достатніх доказів для підозри, тобто первинно встановити факт події кримінального правопорушення, а тільки тоді вже такі факти і обставинами, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, тобто не професіонала у сфері права, в існуванні зв`язку між діями ОСОБА_4 та подією кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 91 КПК України подію злочину слід розуміти як елемент об`єктивної сторони складу злочину, що відбувся у певний час, у певному місці та певним способом.

Слідчий суддя враховує та наголошує, що для встановлення оцінки обґрунтованості підозри, він в жодному випадку не повинен встановлювати причетність особи поза розумним сумнівом, однак національний стандарт оцінки доказів для встановлення обґрунтованості підозри обов`язково включає в себе такі критерії як допустимість, належність та достатність. (ст. 94 КПК України, яка зобов`язує слідчого суддю здійснювати оцінку доказів саме за такими критеріями).

Так, згідно оскаржуваного повідомлення про підозру, ОСОБА_4 підозрюється у зловживанні своїми повноваженнями арбітражного керуючого, з метою отримання неправомірної вигоди, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом інтереси юридичної особи, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365 - 2 КК України.

При цьому кримінальне правопорушення за твердженням сторони обвинувачення полягає у тому, що ліквідатор ВАТ «Українській концерн хмелярства «Укрхміль» ОСОБА_4 , в рамках справи про банкрутство № 4/5007/33-Б/П, яка знаходиться у провадженні Господарського суду Житомирської області, здійснив дії, направлені на незаконне відчуження нерухомого майна вказаного суб`єкта господарювання, а саме майнового комплексу виробничих будівель, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 3517,7 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01.

Так, в рамках справи № 4/5007/33-Б/11 про банкрутство ВАТ «Український концерн хмелярства «Укрхміль», відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, на підставі ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 02.08.2018 року, 06.08.2018 року відділом державної реєстрації Житомирської ОДА зареєстровано обтяження за № 27371709 на нерухоме майно ВАТ «Український концерн хмелярства «Укрхміль», а саме: майновий комплекс виробничих будівель, загального площею 3517,7 кв.м.

В той же час, ліквідатор ВАТ «Українській концерн хмелярства «Укрхміль» ОСОБА_4 , проігнорувавши вимоги ст. 25 ЗУ «Про банкрутство» щодо вжиття відповідних заходів по збереженню майна банкрута, реалізації майна банкрута для задоволення вимог кредиторів, знаючи про зареєстроване обтяження, свідомо замовив проведення аукціону з продажу зазначеного майнового комплексу виробничих будівель. Організатором аукціону було ТОВ «Толк консалтинг», учасниками - ТОВ «Керуюча компанія «Грант Інвест» та ТОВ «Управляюча компанія «Фарм Інвест», переможцем обрано - ТОВ «Керуюча компанія «Грант Інвест». Вартість майна банкрута, що підлягала реалізації у складі цілісного майнового комплексу, ліквідатором визначено за сукупністю визначених вимог кредиторів у сумі 4 607 493 грн., разом з тим ТОВ «Керуюча компанія «Грант Інвест», як переможець, перерахувала на рахунок ВАТ «Український концерн хмелярства «Укрхміль» 1 039 565 гривень. 11.09.2018 року між ліквідатором та переможцем аукціону підписано протокол № 11-2 проведення аукціону.

12.10.2018 року між продавцем ВАТ «Українській концерн хмелярства «Укрхміль» в особі ліквідатора ОСОБА_4 та покупцем ТОВ «Керуюча компанія «Грант Інвест» був укладений договір купівлі-продажу майна, який засвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_9 (зареєстрований в реєстрі за № 11099).

В подальшому 18.10.2018 було проведено державну реєстрацію права власності на означене майно за ТОВ «Керуюча компанія «Грант Інвест», про що видано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №141757611 від 18.10.2018.

Ліквідатор ОСОБА_4 був обізнаний про існуючий арешт нерухомого майна, порушив процедуру проведення аукціону (арешт майна є перешкодою для реалізації такого майна), завдав значних збитків кредиторам, пов`язаним із визнанням аукціону не дійсним та витребуванням майна з чужого незаконного володіння.

Арешт, накладений в межах кримінальної справи на вищевказане майно ВАТ «Український концерті хмелярства «Укрхміль», є заходом забезпечення кримінального провадження, застосованим згідно з нормами КПК України і його скасування відбувається в порядку, визначеному статтею 174 КПК України - без можливості його скасування судами інших юрисдикцій, що випливає також із положень статей 37, 41 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень».

Таким чином, 12.10.2018 року ліквідатор ВАТ «Український концерн хмелярства «Укрхміль» ОСОБА_4 , зловживаючи своїми повноваженнями арбітражного керуючого, здійснив реалізацію нерухомого майна вказаного товариства - банкрута, а саме майнового комплексу виробничих будівель, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , вартістю 6 872 589, 17 грн., на користь ТОВ «Керуюча компанія «Грант Інвест», що спричинило ВАТ «Український концерн хмелярства «Укрхміль» тяжкі наслідки.

Відтак, слідчий суддя надаючи оцінку обґрунтованості оскаржуваної підзори повинен відповісти на питання чи мала місце подія кримінального правопорушення, передбаченого ст. 365-2 КК України, не вдаючись до кваліфікації частин зазначеного злочину, у зв`язку з описаними вище діями ОСОБА_4 та чи наявні наразі такі докази, які б цю подію підтверджували.

Так, фактично як прояв зловживання повноваженнями ліквідатора, сторона обвинувачення вказує на відчуження ОСОБА_4 майна належного ВАТ «Українській концерн хмелярства «Укрхміль під час дії ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 02.08.2018 року по справі № 296/7458/18 про арешт вказаного майна.

Між тим, як вбачається зі змісту повідомлення про підозру відчуження такого майна відбулося тільки 12.10.2018, натомість як ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 25.09.2018 року скасовано арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Королівського районного суду м. Житомира від 02.08.2018 року по справі № 296/7458/18 на майно ВАТ «Українській концерн хмелярства «Укрхміль», а саме вищезазначений майновий комплекс виробничих будівель в АДРЕСА_1 , загальною площею 3517,7 кв.м., реєстраційний номер об`єкта 01. Відтак станом на 12.10.2018 заборони щодо відчуження такого майна перестали існувати. Що само по собі спростовує твердження сторони обвинувачення про вчинення ОСОБА_4 дій по відчуженню майна у спосіб, заборонений законом.

Поряд з цим, зі змісту оскаржуваного повідомлення про підозру вбачається, що організація проведення аукціону з продажу майна ВАТ «Українській концерн хмелярства «Укрхміль» здійснювалась задовго до накладення арешту на вказане майно, що також спростовує твердження сторони обвинувачення щодо того, що ОСОБА_4 розпочав підготовку до відчуження майна належного ВАТ «Українській концерн хмелярства «Укрхміль» в період дії ухвали про накладення арешту.

Таким чином, слідчий суддя надходить до висновку про спростування тих подій, які викладені в оскаржуваному повідомлення про підозру.

Зловживання повноваженнями передбачає наявність взаємозв`язку між повноваженнями винного і його поведінкою, яка виражається в незаконних діях або бездіяльності.

Однак будь -яких незаконних дій, з урахуванням скасування арешту на відчужене майно, ОСОБА_4 вчинено не було. Що в свою чергу вказує на відсутність події діяння, передбаченого ст. 365-3 КК України.

Додатково слідчий суддя надає оцінку тому, що згідно оскаржуваного повідомлення про підозру метою дій ОСОБА_4 було отримання неправомірної вигоди.

Так, відповідно до примітки 1 ст. 364-1 КК України у статтях 364, 364-1, 365-2, 368, 368-3, 368-4, 369, 369-2 та 370 цього Кодексу під неправомірною вигодою слід розуміти грошові кошти або інше майно, переваги, пільги, послуги, нематеріальні активи, будь-які інші вигоди нематеріального чи негрошового характеру, які пропонують, обіцяють, надають або одержують без законних на те підстав.

Зміст оскаржуваного повідомлення зовсім не розкриває, яку саме неправомірну вигоду, хто і від кого мав отримати в результаті дій ОСОБА_4 . Такі обставини взагалі не описані в оскаржуваному процесуальному документі.

В постанові Верховного Суду України від 24.11.2016 у справі №5-328кс16 зокрема зазначено таке: «Практика Європейського суду з прав людини (далі - Європейський суд) орієнтує, що обвинуваченням визнається офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про наявність припущення про вчинення особою кримінально караного правопорушення й при цьому стосується змісту, а не формального поняття обвинувачення. Тому повідомлення про підозру слід розцінювати як офіційне доведення до відома особи припущення про вчинення особою кримінально караного правопорушення.

Частина 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визначає, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, має право бути негайно і детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

Відтак слідчий суддя робить висновок про невідповідність змісту оскаржуваного повідомлення про підозру ч. 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За вказаних обставин слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для скасування повідомлення про підозру від 17.10.2022 у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021 щодо ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Щодо інших вимог скарги, то такі не підлягають до задоволення, виходячи з повноважень слідчого судді, визначених ст. 307 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 111-135, 277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру, у кримінальному провадженні № 0000490 - задовольнити частково.

Скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000490 від 02.11.2021 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

В задоволенні решти вимог скарги відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскарження безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1