Провадження № 1-кс/127/7080/24
У Х В А Л А

Іменем України

21 травня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

заявника скарги: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 21.03.2024, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 21.03.2024.

Скарга мотивована тим, що 21 березня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Однак, протягом 24 годин, як того вимагає закон, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 внесені не були, витяг заявнику не надано.

На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , порушенням вимог чинного законодавства, заявник звернувся до суду з даною скаргою.

В судовому засіданні ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, явку уповноваженого представника в судове засідання не направило.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на наведене суд дійшов висновку, що в даному випадку, відсутність представника поліції не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення заявника скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи, 21 березня 2024 року ОСОБА_3 звернувся до Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Заява, зокрема, мотивована наступним:

«В провадженні ВП №1 ВРУП ГУНП у Вінницькій області на досудовому розслідуванні знаходиться кримінальне провадження 0000450 від 20.11.2022 р. за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України.

Відповідно до вимог ст 93 КПК України сторона кримінального провадження, а саме потерпілі наділені правом на збирання доказів. Відповідно до ст. 91 КПК України визначено обставини які підлягають доказуванню, а саме час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення, так під час виявленого взлому підвального приміщення яке входить до загальної площі квартири АДРЕСА_1 що складається із 3 м3було встановлено місце знаходження електролічильнику особового рахунку за номером НОМЕР_1 , який відповідно до постанови слідчого від 07.02.2020 р прийнятою в рамках кримінального провадження 0004246 від 05.09.2017р визнаний речовим доказом квитанція від 03.09.2003р по оплаті особового рахунку № НОМЕР_1 .

Невідома особа шляхом підробки особового рахунку на оплату електроенергії квартири АДРЕСА_1 , до якої входить 3 м3 підвального приміщення, в якому знаходиться електролічильник особового рахунку № НОМЕР_1 , встановила свій лічильник за особовим рахунком НОМЕР_2 , та використовує підробний особовий рахунок на оплату електроенергії у квартирі АДРЕСА_1 .

У вчинені кримінального правопорушення ми підозрюємо ОСОБА_4 , який відповідно до договору купівлі-продажу між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не купляв підвальне приміщення 3 м3 які входить до загальної площі квартири АДРЕСА_1 , де до сьогодні знаходиться електролічильник на оплату за електроенергію, але подарував своїй дочці ОСОБА_7 підвальне приміщення загальною площею 3 м3, що підтверджується договором дарування.»

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначив у своїй заяві ОСОБА_3 та пояснив у судовому засіданні, підставою для звернення із заявою до Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області стало те, що невідома особа використовує підробний особовий рахунок на оплату електроенергії.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 від 21.03.2024, слідчий суддя дійшов висновку, що остання не є заявою або повідомленням про вчинення злочину.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Відділення поліції №1 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 21.03.2024, відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя