Справа №523/5722/24
Провадження №1-кп/523/1136/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.04.2024 року Суворовський районний суд м. Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , у присутності обвинуваченого, розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт з долученими до нього документами у кримінальному провадженні за №0000543 від 2.08.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.303 ч.1, 303 ч.2, 149 ч.1, 149 ч.2 КК України, -

Встановив:

5.04.2024 року з Суворовської окружної прокуратури м. Одеса до Суворовського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт з наданими до нього документами за обвинуваченням ОСОБА_5 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.303 ч.1, 303 ч.2, 149 ч.1, 149 ч.2 КК України.

Розглядаючи у підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , суд вважає, що дане кримінальне провадження підсудне Суворовському районному суду м. Одеси, оскільки інкриміновані обвинуваченому діяння були вчинені на території Пересипського (Суворовського) району м. Одеси.

Підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві не вбачається.

Під час підготовчого судового засідання клопотань про здійснення виклику певних осіб, які братимуть участь у судовому розгляді та будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, передбачених ч.2 ст.315 КПК України не надійшло.

Питання про залучення захисника для здійснення захисту у суді вирішене у ході досудового розслідування.

Необхідності для виклику перекладача обвинувачений не потребує, оскільки є громадянином України та достатньо розуміє державну мову, якою ведеться судочинство.

Разом з цим, обвинуваченому було роз`яснене положення ст.31 ч.2 КК України, відповідно якої, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

У підготовчому судовому засіданні обвинуваченим ОСОБА_5 не було заявлене клопотання щодо колегіального розгляду, висловивши позицію щодо розгляду кримінального провадження суддею одноособово.

Захисник ОСОБА_4 підтримав позицію підзахисного, зазначаючи, що це узгоджена позиція.

З`ясувавши думку сторін, приймаючих участь у підготовчому судовому засіданні - прокурора ОСОБА_3 , який просив призначати судовий розгляд на підставі обвинувального акту та доданих до нього документів за відсутності потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 за наявності від них заяв про проведення підготовчого судового засідання без їх участі; захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого, які не заперечували проти призначення судового розгляду; дослідивши надані до суду матеріали, суд прийшов до висновку, що складений прокурором обвинувальний акт та додані до нього документи в основному відповідають вимогам діючого КПК України та є достатньо є достатньо підстав для призначення судового розгляду у судовому засіданні.

З`ясувавши питання про визначення порядку судового розгляду, склад осіб, які братимуть участь у судовому засіданні, суд вважає за необхідне судовий розгляд проводити у відкритому судовому засіданні одноособово за обов`язковою участю прокурора, захисника, обвинуваченого.

Разом з цим, статтею 314 ч.5 КПК України регламентовано, що у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складення досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Відповідно до положень ст.314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання, представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду; досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Частиною четвертою ст.314-1 КПК України передбачені випадки, коли досудова доповідь не складається.

Приймаючи до уваги відсутність клопотань учасників процесу, а також ту обставину, що санкцією ст.149 ч.2 КК України передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна або без такої суд не вбачає необхідності доручати представнику уповноваженого органу з питань пробації складати досудову доповідь стосовно ОСОБА_5 .

Крім цього, вивченням матеріалів встановлено, що під час досудового розслідування в рамках вищезазначеного кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді Суворовського районного суд м. Одеси стосовно ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії ухвали суду припиняє свою дію 8.04.2024р.

У ході підготовчого судового засідання прокурор надав письмове клопотання про продовження застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у скоєнні інкримінованих йому кримінальних правопорушеннях, які відносяться до категорії тяжкого та особливо тяжких злочинів, які пов`язані із сексуальною експлуатацію жінок, що не відповідає вимогам суспільної моралі, що підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, офіційно не працевлаштований, як вбачається отримував джерело доходів від незаконної діяльності, відсутні міцні соціальні зв`язки, утриманці, у зв`язку з чим ризики, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України не змінилися та дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно пливати на потерпілих, свідків, які ще не допитані у суді, та місце знаходження яких відоме обвинуваченому, вчинити інше кримінальне правопорушення, більш м`які запобіжні заходи, на думку прокурора, не можуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого та запобігти ризикам.

Дослідивши надані до суду матеріали, приймаючи до уваги особу ОСОБА_5 , який за змістом обвинувального акту офіційно не працевлаштований, тяжкість вчинених кримінальних правопорушень, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 та покарання, що загрожує у разі визнання особи винною, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду або вдатися до спроб будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню; вислухавши думку учасників процесу захисника ОСОБА_4 , який заперечував проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, посилаючись на стан здоров`я підзахисного, надаючи суду документи в підтвердження своїх доводів, також зазначаючи, що ОСОБА_5 частково визнає свою провину, а саме за ст.303 КК України, за ст.149 КК України має бажання доказати свою невинуватість, тому ризику переховування не існує, будучи на волі підзахисний хоче викрити людей, які причетні до інкримінованих йому злочинів, що не зможе зробити в умовах слідчого ізолятору, він не збирається переховуватися тому як зацікавлений у розгляді справи, водночас вказуючи, що сума застави, яку просить прокурор дуже велика, не під ємна для підзахисного, альтернативний запобіжний захід у виді застави не повинен бути надмірним, вважаючи, що є всі підстави для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки всі докази зібрані, підзахисний має постійне місце мешкання, у разі неможливості застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, просив визначити мінімальний розмір застави, а саме 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб; обвинуваченого, який заявив клопотання про зміну відносно нього запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, зазначаючи, що не є організатором злочинів, під час досудового розслідування сприяв розкриттю обставин кримінальних правопорушень, ризики є абстрактними, крім цього страждає на захворювання, яке є прогресуючим, при зміні запобіжного заходу зобов`язується виконувати покладені на нього обов`язки, з`являтися до суду; враховуючи положення ст.315 ч.3 КПК України, оцінюючи у сукупності викладені доводи, суд вважає за необхідне продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» за наступними підставами.

За змістом положень ст.315 ч.3 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За змістом ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги, що судовий розгляд по справі тільки призначений, за змістом пред`явленого обвинувачення дії ОСОБА_5 за ст.ст.303 ч.2, 149 ч.2 КК України відповідно до положень ст.12 КК України відносяться до тяжкого та особливо тяжкого злочинів, за який, у разі визнання особи винною, передбачене максимальне покарання у вигляді позбавлення волі строком до 12 років, приймаючи до уваги особу обвинуваченого, який, виходячи зі змісту обвинувального акту, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння злочинів майнової спрямованості, незважаючи на це свідомо вчинив ряд умисних кримінальних правопорушень, що характеризує його як особу схильну до скоєння злочинів, не має міцних соціальних зв`язків, утриманців, що у сукупності дає підстави вважати, що обвинувачений, будучи обізнаним про тяжкість покарання, яке загрожує особі у разі визнання її винною, може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, або іншим чином перешкоджати розгляду кримінального провадження шляхом впливу на потерпілих та свідків з метою зміни ними показів у суді, вбачається ймовірність вчинення іншого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим суд дійшов до висновку що раніше обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та ступеню тяжкості інкримінованих обвинуваченому діянь, на теперішній час ризики, передбачені ст.177 КПК України не втратили своєї актуальності, що унеможливлює застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, будь-яких виключних обставин, які б були перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, судом не встановлено.

Статтею 183 ч.3 КПК України регламентовано, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно положення ст.182 ч.4 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно положення ст.182 ч.5 п.2 КПК України розмір застави у кримінальному провадженні визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; відповідно ст.182 ч.5 п.3 КПК України щодо особи, обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням особи обвинуваченого, приймаючи до уваги характер і обставини інкримінованих обвинуваченому діянь за ст.ст.303 ч.1, 303 ч.2, 149 ч.1, 149 ч.2 КК України та наявність встановлених у судовому засіданні ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає за можливе в якості альтернативного запобіжного заходу та гаранту виконання обов`язків визначити розмір застави у межах розміру, передбаченого п.2 ч.5 ст.182 КПК України, який передбачений для осіб обвинувачених у вчиненні тяжкого злочину - а саме 60 розмірів прожиткового мінімуму, що станом на 1.01.2023р. складає 3028 гривень, тобто 181680 гривень, що на думку суду буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Положеннями ст.316 КПК України регламентовано, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 23, 134, 177-178, 183, 194, 196, 205, 314-1, 314-316, 369-372, 392 КПК України, суд, -

Постановив:

Призначити судовий розгляд на підставі вищезазначеного обвинувального акту відповідного кримінального провадження на 17.04.2024 року 11:30 годин у відкритому судовому засіданні в приміщенні Суворовського районного суду м. Одеси, зала судових засідань № 11.

Кримінальне провадження розглядати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово за обов`язковою участю прокурора, захисника, обвинуваченого.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала в даній частині оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою ст.392 КПК України.

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід - відмовити.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 6.06.2024 року включно з визначення розміру застави.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у межі - 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1.01.2024р., складає 181680 (сто вісімдесят одна тисяч шістсот вісімдесят) гривень.

Зазначену суму підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести на депозитний рахунок для зараховування заставних сум:

Призначення платежу: відповідно ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 8.04.2024 року заставна сума за ОСОБА_5 .

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки строком на два місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали складає 60 днів з дня її проголошення та припиняє свою дію 6.06.2024 року.

Копію ухвали направити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, підлягає апеляційному оскарженню безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя : ОСОБА_1