Справа № 138/1239/24
Провадження №:1-кс/138/379/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2024 року м. Могилів-Подільський

Слідчий суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Могилів-Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження № 0000205 від 22.04.2024,за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення від Прикордонної служби України про те, що 22.04.2024 близько 01 години 10 хвилин при спробі перетину кордону України в пункті пропуску «Могилів-Подільський-Волчинець» громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 пред`явив довідку для отримання пільг інвалідами, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу № 21 від 10.01.2023, видану Управлінням соціального захисту населення Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації у якій вбачаються ознаки підробки.

Відомості про дане кримінальне правопорушення, відповідно до вимог ст. 214 КПК України 22.04.2024 внесені до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000205за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, - використання завідомо підробленого документа.

У ході перевірки вказаного документу у прикордонного наряду виникли сумніви щодо його дійсності, а саме, згідно висновку за результатами здійснення поглибленої перевірки документів, інформація про особу нанесена поверх печаток, відмітки нанесені струменевим принтером.

22.04.2024 дізнавачем у ході огляду місця події в пункті пропуску Могилів-Подільський - Волчинець», що знаходиться за адресою: Вокзальна, 5м. Могилів-Подільський Вінницької області, вилучено довідку для отримання пільг інвалідами, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу № 21 від 10.01.2023, видану Управлінням соціального захисту населення Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації.

22.04.2024 дізнавачем винесено постанову про приєднання вказаного документу до матеріалів кримінального провадження як речового доказу.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї тієї ж статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально- протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Довідка для отримання пільг інвалідами, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу № 21 від 10.01.2023, видана Управлінням соціального захисту населення Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації, на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , можливо зберегла на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, імовірно є предметом вчинення кримінального правопорушення, обставини якого доводяться у межах досудового розслідування, та є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Крім того, 22.04.2024 дізнавачем скеровано запит до Управління соціального захисту населення Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації щодо видачі ОСОБА_4 вказаної довідки, відповідь на який наразі не надійшла.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, подавши до суду заяву, де просила судовий розгляд проводити у її відсутність, задовольнивши клопотання.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, судові засідання, призначені на 24.04.2024 та 26.04.2024 відкладались за заявами останнього для забезпечення можливості його ознайомлення з матеріалами справи та участі в судовому засіданні. При цьому, останньому листом від 26.04.2024, надісланим на електронну адресу його листування, роз`яснювався порядок ознайомлення з такими матеріалами, однак він хоча і повідомлений належним чином про дату, час та місце судового засідання, що підтверджується наявною у матеріалах справи довідкою, заходів для ознайомлення з матеріалами справи не вжив та до суду не з`явився, надіславши чергову заяву про відкладення судового засідання.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 вказував на недопустимість зневілювання ключового принципу верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом.

Як зауважує Верховний Суд у постанові від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к (провадження № 51-1925 км 18), процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання.

Таким чином, беручи уваги викладене, а також обмежені строки розгляду клопотання про арешт майна, встановленні кримінальним процесуальним законодавством, слідчий суддя дійшов висновку про проведення судового засідання у відсутність власника майна.

Крім того, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, відповідно до ч. 1 ст. 172 КУпАП.

Дослідивши клопотання з додатками, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання відповідає вимогам ст. 170, 171 КПК України та підлягає задоволенню з описаних підстав, оскільки працівники прикордонної служби, в ході паспортного контролю ОСОБА_4 виявили цілком зрозумілі ознаки підробки наданого ним документ, про які вказали в повідомленні 02.2.1 № 4486-24-вих. від 22.04.2024 до відділу поліції. Перевірка ж їх підозри можлива лише відповідним слідчим шляхом (експертиза, витребування додаткової інформації, допит осіб тощо), для чого необхідне накладення арешту на зазначений документ, який до того ж запобігатиме подальшим можливим протиправним діянням з його використанням.

Слідчий суддя також враховує, що обраний захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою проведення досудового розслідування. Відповідно у випадку, якщо наявність зв`язку між арештованим майном та розслідуваним кримінальним правопорушенням у межах досудового розслідування буде спростована, або стороною обвинувачення у розумні строки, відповідно до ст. 28 КПК України не будуть вжиті належні заходи для встановлення та перевірки відповідних обставин, власникмайна не позбавлений права ініціювати в порядку ст. 174 КПК України питання про скасування накладеного арешту.

Матеріали провадження свідчать про те, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою попередження настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальну провадженню.

Доказів будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, слідчому судді не надано.

Керуючись ст. 131, 132, 170-173 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити та накласти арешт на довідку для отримання пільг інвалідами, які не мають права на пенсію чи соціальну допомогу № 21 від 10.01.2023, видану Управлінням соціального захисту населення Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації, на ім`я ОСОБА_4 .

Направити копії ухвали прокурору та власнику майна.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим та/або прокурором та може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1