Провадження № 1-кс/643/1361/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про надання дозволу на вчинення реєстраційних дій щодо припинення та розірвання договору оренди,-

ВСТАНОВИВ:

До Московського районного суду м. Харкова через «Електронний суд» 25.10.2023 надійшло клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , у якому останній просить винести ухвалу, якою надати дозвіл на вчинення реєстраційних дій щодо припинення та розірвання договору оренди землі №622 від 04.04.2018 на земельну ділянку площею 7, 440 га, кадастровий номер :01:002:0358.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що його слід повернути, виходячи з наступного.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно пункту 18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Частиною 3 ст.26 КПК України визначено, що слідчі судді, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень КПК України.

Розгляд клопотання про скасування арешту майна регламентовано ст.174 КПК України (розділ ІІ КПК Заходи забезпечення кримінального провадження), та таке клопотання розглядається з дотриманням правил, визначених цим розділом.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Вивчивши клопотання та додані документи, слідчий суддя зазначає, що ініціатором клопотання виступає ОСОБА_2 за довіреністю.

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_3 являється третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Права та обов`язки третьої особи, щодо майна якої вирішується питання, передбачені ч.3 ст.64-2 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.64-2 КПК України представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.

Відповідно до ст.45 КПК України захисником є адвокат, який здійснює захист підозрюваного, особи, стосовно якої зібрано достатньо доказів для повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, але не повідомлено про підозру у зв`язку з її смертю, обвинуваченого, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, а також особи, стосовно якої передбачається розгляд питання про видачу іноземній державі (екстрадицію).

Захисником не може бути адвокат, відомості про якого не внесено до Єдиного реєстру адвокатів України або стосовно якого у Єдиному реєстрі адвокатів України містяться відомості про зупинення або припинення права на зайняття адвокатською діяльністю.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання подано особою, яка не має права подавати вказане клопотання.

Крім того, ч.1 ст.174 КПК України передбачає, що з клопотанням про скасування арешту майна може звернутись підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна. Однак, заявником не надано слідчому судді документи, які підтверджують право власності на майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження арештованим майном. Вказаними доказами можуть бути документи, які підтверджують право власності, користування, володіння, витяги з відповідних реєстрів, квитанції, чеки, накладні про купівлю речей та предметів, гарантійні талони із зазначенням серійного номеру, дати придбання тощо.

Зі змісту вказаного клопотання вбачається, що результатом його розгляду має бути ухвала слідчого судді про скасування арешту, накладеного Полтавським апеляційним судом 15.11.2022 у справі №554/5628/22. Однак, прохальна частина клопотання викладена наступним чином: «Надати дозвіл на вчинення реєстраційних дій щодо припинення та розірвання договору оренди землі №622 від 04.04.2018 на земельну ділянку площею 7, 440 га, кадастровий номер :01:002:0358», що не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства України, яким закріплено порядок, строки, підстави відповідних заходів забезпечення кримінального провадження тощо.

Також, заявником у клопотанні вказано, що 15 листопада 2022 року по справі №554/5628/22 Полтавським апеляційним судом накладено арешт шляхом заборони вчинення реєстраційних дій щодо ряду юридичних осіб, включаючи СТОВ «АКЦЕНТ_АГРО» (), при цьому, до клопотання не надано вищевказану ухвалу про арешт майна, а тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна та вирішити питання про наявність правових підстав для скасування арешту майна.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу заявника на наступне. Клопотання про скасування арешту майна має містити номер кримінального провадження, в межах якого подається вказане клопотання, його стадія на час подання клопотання до суду, що дозволить слідчому судді здійснити судовий контроль за дотримання прав і інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Слід зазначити, що положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до роз`яснень пункту 13 листа ВССУ №223-558/0/4-13 від 05.04.2013, рішення за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна, на відміну від ухвали слідчого судді про арешт майна або відмову у ньому (п.9 ч.1ст.309 КПК), оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 9, 170-175 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про надання дозволу на вчинення реєстраційних дій щодо припинення та розірвання договору оренди - повернути особі, яка її подала разом із всіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1