Номер провадження 1-кс/756/23/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

представника потерпілого ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання начальника відділення СВ Оболонського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0002476, внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 10 листопада 2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

01 листопада 2023 року до Оболонського районного суду м. Києва надійшло клопотання начальника відділення СВ Оболоснького УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що в провадженні слідчого відділу Оболонського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження 0002476, внесене до ЄРДР 10 листопада 2021 року за ч. 4 ст. 190 КК України.

З матеріалів, долучених до клопотання вбачається що 31 жовтня 2023 року під час проведеного обшуку за місцем проживання підозрюваній ОСОБА_5 вручено письмове повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а також клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурори ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в судовому засіданні підтримали подане клопотання з підстав та мотивів викладених у ньому, просили його задовольнити. В обґрунтування зазначили, що враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінуються підозрюваній, що належать до категорії тяжкого злочину, за яке передбачене покарання від п`яти до дванадцяти років позбавлення волі. Зазначили, що підозрювана може переховуватися від суду та слідства, що доводиться оголошенням її у розшук, переховувалась після отримання клопотання про застосування запобіжного заходу, не з`являлась до суду, може впливати на свідків та потерпілих, продовжити вчиняти кримінальні правопорушення. Після оголошення її у розшук та порушення кримінального провадження продовжує отримувати в борг грошові кошти без наміру їх повернення. Посилаючись на практику ЄС, просять визначити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою й визначити розмір застави 31850 розмірів прожиткового мінімум, що відповідає розміру завданої шкоди в сумі 85485400 грн.

За клопотанням прокурора ОСОБА_3 , долучено до матеріалів протокол затримання підозрюваної ОСОБА_5 ; постанови про зупинення та відновлення досудового розслідування й протокол огляду місця події від 09 січня 2024 року.

Захисник ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання, просив визначити запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, з урахуванням міцних соціальних зв`язків, обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Звертає увагу суду, що обсяг пред`явленої підозри не доведений. В порядку цивільного судочинства відбувається розгляд справи в суді про стягнення з ОСОБА_5 заборгованості за розпискою. ОСОБА_5 частково погашала заборгованість, її ізоляція унеможливить виконання боргових зобов`язань.

Захисник ОСОБА_6 , заперечував проти задоволення клопотання, просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Вважає, що тримання під вартою не задовольнить потреби потерпілих.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Визнала наявність в неї боргових зобов`язань. Пояснила, що намагалась віддавати потроху грошові кошти. Повісток не отримувала, не знала що розшукується, не скривалась від слідства та суду, проживала з батьками.

Представник потерпілого ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9 підтримав клопотання, наполягав на його задоволенні.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов висновку про наявність достатніх підстав для задоволення клопотання.

Виклад обставин та правова кваліфікація.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0002476, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 листопада 2021 року за ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою (шахрайство), в особливо великих розмірах, заволоділа грошовими коштами ОСОБА_8 , чим завдала майнову шкоду на загальну суму 1155000 доларів США.

В подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне заволодіння чужим майном, шляхом зловживання довірою (шахрайство), в особливо великих розмірах, який виник раніше, ОСОБА_5 у вересні 2020 року, використовуючи виниклі довірливі відносини, звернулась до ОСОБА_11 з проханням про надання їй грошових коштів для купівлі нерухомості, при цьому повідомивши останньому недостовірну інформацію, що вона працює у банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО» та для створення відповідної обстановки і підтримання іміджу працівника банківської установи орендувала підвальне приміщення за адресою: місто Київ, вулиця Тимошенка, будинок 21, корпус 6, що знаходиться під банківським відділенням банку ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО». В той же час, згідно Наказу № 785-к від 25.07.2019 ОСОБА_5 була звільнена з посади головного менеджера по роботі з віп-клієнтами відділення ПАТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО». ОСОБА_11 , не здогадуючись про дійсні злочинні наміри, будучи впевненим у правдивості переконань ОСОБА_5 погодився надати їй грошові кошти в розмірі 1 900 000 доларів США.

В подальшому, ОСОБА_5 , внаслідок введення в оману, шляхом зловживання довірою (шахрайство), заволоділа грошовими коштами ОСОБА_11 в особливо великих розмірах, розпорядилась на власний розсуд не мала наміру повертати отримані кошти, чим завдала значної шкоди потерпілому.

Обґрунтування клопотання.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 190 КК України. Їй повідомлено про підозру 31 жовтня 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0002476.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_5 відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином. Санкція частини 4 статті 190 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на потерпілих та свідків; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом; вчинити інше правопорушення.

Мотивація суду.

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10 листопада 2021 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002476 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення на підставі ухвали слідчого судді ОСОБА_5 затримана 09 січня 2024 року о 19.30 год.

31 жовтня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, що підтверджується письмовим повідомленням, в якому містяться відомості про відмову ОСОБА_5 від підпису в присутності адвоката й понятих.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_5 має статус підозрюваної у цьому кримінальному провадженні і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини 4 статті 190 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк до 12 років.

Під час розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_5 зареєстрована та проживає: АДРЕСА_1 , раніше не судима, офіційно не працевлаштована.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії особливо тяжких.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, продовжити злочинну діяльність, впливати на потерпілих й сідків, заявлені ризики заслуговують на увагу.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Даний ризик суд вважає достатньо обґрунтованим й доведеним.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії вірогідними. Після повідомлення про підозру й вручення клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 переховувалась від досудового слідства та суду. 01 листопада 2023 року та 03 листопада 2023 року слідчим суддею, у зв`язку з неявкою підозрюваної в судове засідання оголошено привід.

Згідно рапортів оперативних співробітників Оболонського УП ГУНП у м. Києві вбачається, що в ході проведення досудового розслідування по кримінальному провадженні уповноваженими особами здійснювались неодноразові виїзди за адресами реєстрації і проживання ОСОБА_5 , однак підозрювана там не проживає і встановити її місцезнаходження неможливо. Крім того, оперативно-розшуковими заходами не представилось можливим встановити її місцезнаходження.

З допиту свідка - ОСОБА_12 батька підозрюваної встановлено, що після проведеного обшуку, отримання підозри та клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 залишила місце проживання й до цього часу не поверталась.

Вказане беззаперечно свідчить про факт переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування.

Співставлення можливих негативних для підозрюваної наслідків переховування у вигляді ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик має місце. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вбачається обґрунтованим.

Також обґрунтованим є ризик продовження вчиняти ОСОБА_5 аналогічні злочини, що підтверджує ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрювана офіційно не працює, під час її затримання 09 січня 2024 року було знайдено розписку про отримання ОСОБА_5 коштів за борговою розпскою в сумі 500000 дол. США, тому вирогідність продовження вчинення злочиної діяльності є дуже високою.

Також існує ризик, що ОСОБА_5 може незаконно впливти на потерпілих й свідків у даному кримінальному провадженні. Як досліджено з пояснень свідків й потерпілих тривалий проміжок часу вони мали дружні й довірливі відновини із підозрюваної, тому існує ризик того, що підозрювана шляхом погрози, підмовляння, підкупу може схиляти їх до дачі неправдивих показань, взагалі відмовити від участі у кримінальному провадженні, що вкрай негативно вплине на хід судового процесу в подальшому, та, як, наслідок, не притягнення винної особи

За таких обставин, вважаю, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3, 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження. в межах строку досудового розслідування, який з урахуванням постанови про зупинення та відновлення досудового розслідування становить 52 дні.

Щодо індивідуальних обставин підозрюваної відповідно до ст. 178 КПК України.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідча суддя під час обрання ОСОБА_5 , запобіжного заходу враховує такі обставини: надані відомості свідчать про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, за яким пред`явлено підозру; інкриміноване кримінальне правопорушення КК України відноситься до особливо тяжких і у разі визнання підозрюваної винуватою у вчиненні цього злочину, їй загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років позбавлення волі; відсутність міцних соціальних зв`язків, відсутність офіційного працевлаштування.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Підозрюваній не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, про який клопотала підозрювана та її адвокати в судовому засіданні, так як підозрювана переховувалась від органу досудового розслідування, оголошувалась у розшук, не проживала за місцем реєстрації. Здійснювались заходи по її розшуку.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване, у зв`язку із тим, що перебування підозрюваної на волі не сприятиме виконанню покладених на неї процесуальних обов`язків.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

Клопотання прокурора про необхідність визначення ОСОБА_5 застави в розмірі 31850 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 85485400 грн., виходячи з розміру завданих збитків, суд не може визначити достатньою підставою. Слідчий суддя вважає даний розмір, про який клопоче прокурор неспіврозмірним матеріальному становищу підозрюваної, що становить очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу, з урахуванням висвноків ЄСПЛ в справі «Істоміна проти України», де зазначив, що, гарантії передбачена пунктом 3 статті 5 Конвенції має на меті забезпечити не відшкодування будь-яких збитків, а лише присутність обвинуваченого на судовому засіданні, також рішення у справі «Мангурас проти Іспанії» суд зазначив, що суму застави необхідно оцінювати за ступенем впевненості, що можлива перспектива втрати застави буде діяти як достатній стримуючий фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання втекти. Суддя не вбачає наявності виключного випадку, для виходу за межі розміру застави передбаченого ч. 5 ст. 182 КПК України.

Враховую тяжкий майновий стан ОСОБА_5 , що доводиться неспроможністю виконання підозрюваною чисельних судових рішень про стягнення з неї заборгованості за борговими розписками на користь ОСОБА_13 за рішеням Дарницького районног суду м. Києва від 19 травня 2023 року, на користь ОСОБА_14 за рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 06 грудня 2022 року, на користь ОСОБА_15 за рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 06 грудня 2022 року. Розмір застави про який клопоче прокурор є вочевидь непомірним розміром для підозрюваної.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частина 4 ст. 182 КПК України визначає, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи майновий стан підозрюваної, яка офіційно не працевлаштована, обставини кримінального правопорушення, розмір завданої шкоди, суспільно-небезпечні наслідки вчинення такого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній у випадку визнання її винною у вчиненні злочину, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, також ураховую, що питання про стягнення коштів за борговою розпискою щодо потерпілого вирішується в процесі цивільного судочинства, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у максимальному розмірі триста прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 908400 грн. оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваної, під загрозою звернення застави в дохід держави та забезпечити виконання покладених на підозрювану процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника відділення СВ Оболонського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_10 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 52 дні з часу фактичного затримання 19.30 годин 09 січня 2024 року до 01 березня 2024 року, включно в межах строку досудового розслідування.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_5 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі триста прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 908400 грн.

Роз`яснити підозрюваній, що вона або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: (розрахунковий рахунок ТУДСАУ в м. Києві № UA1012089, отримувач - ТУДСАУ в місті Києві; Код ЄДРПОУ - 26268059; Банк одержувача - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО - 820172).

У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту м.Києва, в якому вона зареєстрована та проживає без дозволу слідчого, прокурора і суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання, контактних номерів мобільного телефону; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання покладених на нєї обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора та Оболонський районний суд міста Києва.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складений 11 січня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1