н/п 1-кп/953/164/23
"05" липня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі колегії суддів:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря ОСОБА_4 ,
представника потерпілого ОСОБА_7 ,
потерпілої ОСОБА_8 ,
обвинуваченої ОСОБА_9 ,
ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженки м.Часів Яр Донецької області, громадянки України, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,
в скоєні злочину передбаченого ч.2 ст. 15, ч.4 ст. 190 КК України,-
11.05.2023р. та 23.05.2023р. до суду від потерпілої ОСОБА_8 надійшли заяви про відвід колегії суддів, з підстав наявності інших обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості.
В обґрунтування поданої заяви зазначає, що суддя ОСОБА_1 має житло в одному будинку із ОСОБА_10 , яка проживала за однією адресою із заступником Харківського міського голови з питань інфраструктури міста Євгеном Водовозовим. В свою чергу обвинувачена ОСОБА_9 проживала разом із ОСОБА_11 , який є рідним братом ОСОБА_12 . Саме ОСОБА_11 робив грошову пропозицію представнику потерпілої з метою припинення кримінального переслідування ОСОБА_9 та наголошував на вирішення питання із суддями, щодо виправдання ОСОБА_13 або призначення незначного покарання . Тобто існує зв`язок судді ОСОБА_1 із сім`єю ОСОБА_14 , внаслідок чого судом відмовляється у всіх клопотаннях заявлених потерпілою та прокурором. Вказані обставини викликають сумніви у об`єктивності та неупередженості колегії суддів.
Представник потерпілого підтримав заявлений відвід.
Прокурор у судовому засіданні просив вирішити на розсуд суду.
Захисник та обвинувачена проти заявлених відводів заперечували.
Підстави відводу судді передбачені ст. 75 КПК України, зокрема за п.4 ч.1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
За ч.1 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.
Таким чином, необхідно у кожній окремій справі вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» (Pullar v. United Kingdom), від 10 червня 1996 року, п. 38).
Згідно із Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим постановлення об`єктивного рішення у справі або у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.
Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях ЄСПЛ, для визначення неупередженості суду належить виходити не тільки з суб`єктивного критерію, але й об`єктивного підходу, який визначає, чи були забезпечені достатні гарантії, аби виключити будь-які законні сумніви з цього приводу (рішення у справі Ferrantelli et Santangelo).
Також у своєму рішенні «Газета «Україна-центр» проти України» ЄСПЛ наголошував, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, допоки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію потрібно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів.
Суд оцінюючи, чи наявні підстави для відводу за суб`єктивним та об`єктивними критерієм, констатує, що не встановлено будь-які підстави стверджувати, що колегія суддів має та виявляє особисту упередженість під час розгляду даної справи. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. Доказів протилежного потерпілою не надано й судом не здобуто.
Зазначення потерпілою, щодо начебто зв`язку головуючого судді ОСОБА_1 із сім`єю ОСОБА_14 , які підтримують ОСОБА_9 , ґрунтуються на припущеннях та домислах потерпілої.
Ті обставини, що суддя ОСОБА_1 має у власності квартиру в одному будинку із ОСОБА_10 , яка не є учасником справи, не свідчить ні про упередженість судді, ні про упередженість колегії суддів.
Доводи потерпілої щодо відводу зводяться до незгоди із прийнятими судом рішенням про відмову в задоволені її клопотання та клопотань прокурора, що не є підставою для відводу, а її право може бути реалізовано шляхом подання заперечень проти такого судового рішення, які включаються до апеляційної скарги на судове рішення, яким закінчується судовий розгляд кримінального провадження.
При цьому , суд наголошую, що потерпілою вже заявлялися відводи з підстав незгоди із відмовою в задоволені клопотань та відповідні відводи залишені без задоволення, що свідчить про зловживання потерпілою своїм правом на відвід.
Поведінка потерпілої та її відвід фактично зводяться до її не згоди із перебування обвинуваченої за межами України, яка виїхала внаслідок бойових дій на території України та безпосередньо м.Харкова і введення військового стану. Однак , на теперішній час ОСОБА_9 не обмежена у вільному пересуванні, має статус обвинуваченої та приймає участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції.
Суд зазначає, що засадами кримінального судочинства є в тому числі верховенство права та презумпція невинуватості, які полягають в тому що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою.
Наведені у заяві потерпілої про відвід колегії суддів підстави , не можуть бути віднесені до обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності колегії суддів у розгляді цієї справи, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заявленого відводу.
Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд,-
В задоволенні заяви про відвід колегії суддів Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , поданої потерпілою ОСОБА_8 - відмовити.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3