Справа № 405/6482/23
провадження № 1-кс/405/3055/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.11.2023 м. Кропивницький

Cлідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 06.09.2023, -

ВСТАНОВИВ:

11.09.2023 до Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 06.09.2023.

З поданої заявником ОСОБА_3 скарги вбачається, що 05.09.2023 на особистому прийомі у заступника начальника ГУНП в Кіровоградській області вона вказала на зловживання владою та своїм службовим становищем начальника поліції ОСОБА_4 , який приховує тяжкі злочини підлеглих Знам`янського ВП КРУП м. Знам`янка в Кіровоградській області, наполягала взяти речові докази злочину із занесенням в ЄРДР згідно ст. 214 КПК України, проте, її заява не розглянута та не занесена до ЄРДР. Просила зобов`язати уповноважену особу ГУНП в Кіровоградській області внести відомості до ЄРДР згідно заяви від 06.09.2023.

В судові засідання 15.09.2023, 02.10.2023, 16.10.2023, 27.10.2023, 14.11.2023 та 24.11.2023 заявник ОСОБА_3 не з`явилась, належним чином повідомлялась про дату, час та місце розгляду скарги, причини неявок слідчому судді не повідомила, із заявами про відкладення розгляду скарги не зверталась.

Слідчим суддею здійснювались виклики заявника в судові засіданні шляхом розміщення оголошень про виклик у судові засідання, оскільки заявник просила у скарзі надавати повістки про виклик наручно, але до суду не з`являлась для їх отримання.

06.11.2023 заявник ОСОБА_3 особисто отримала судову повістку про виклик в судове засідання, призначене на 14.11.2023 на 11.30 год., що підтверджується її підписом на розписці про повідомлення про виклик до суду, але в судове засідання не з`явилась, з невідомих причин, із заявою про відкладення судового засідання не зверталась.

В судове засідання представник ГУНП в Кіровоградській області - старший юрисконсульт ВПЗ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 не з`явився, надіслав копії документів щодо результати розгляду заяви ОСОБА_3 від 06.09.2023.

Відповідно до ст.107 ч.4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши скаргу та матеріали, долучені до скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до Кримінального процесуального кодексу України, особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні.

Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Особі, що звертається зі скаргою до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом.

У прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі.

Проте, заявник ОСОБА_3 , яка є ініціатором судового розгляду скарги, будучи належним чином повідомленою про дати, час та місце розгляду скарги, в судові засідання не з`являлась, жодних дій щодо повідомлення суд про причини неявок не здійснила.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія проти Іспанії», заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі за текстом - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом. У рішенні Європейського Суду від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Аналіз вказаних вище обставин неявки в судове засідання особи, яка подала скаргу, дає підстави слідчому судді стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданої до суду скарги.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Виходячи з вищенаведеного, оскільки заявник ОСОБА_3 належним чином неодноразово повідомлялась про дати, час та місце розгляду скарги, однак в судові засідання не з`являлась, слідчий суддя приходить до висновку про розгляд скарги по суті, у відсутність заявника ОСОБА_3 , на підставі матеріалів, які додані до скарги.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Повно та всебічно дослідивши скаргу, матеріали, які додані до скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що 05.09.2023 на особистому прийомі у заступника начальника ГУНП в Кіровоградській області заявник ОСОБА_3 вказала на зловживання владою та своїм службовим становищем начальника поліції ОСОБА_4 , який приховує тяжкі злочини підлеглих Знам`янського ВП КРУП м. Знам`янка в Кіровоградській області, наполягала взяти речові докази злочину із занесенням в ЄРДР згідно ст. 214 КПК України, та 06.09.2023 подала заяву про вчинення злочину, в якій зазначила, що начальник поліції в Кіровоградській області зловживає своїм службовим становищем та впливом при розслідуванні тяжких злочинів, вчинених правоохоронними органами в Кіровоградській області в смт. Олександрівка Кіровоградської області, слідчими в змові з прокурорами та суддею ОСОБА_6 , який з групою осіб організували 05.03.2020 збройний напад на суд в смт. Олександрівка Кіровоградської області та в подальшому приховали злочин та речові докази, які були наявні в поліціантів (бодікамери).

Встановлено, що 06.09.2023 заявнику ОСОБА_3 заступником начальника ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 була надана відповідь, в якій зазначено, що її звернення було направлено для розгляду за належністю до Національної поліції України.

З доповідної записки начальника ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 від 06.09.2023 голові Національної поліції України ОСОБА_9 вбачається, що 06.09.2023 ОСОБА_3 звернулась з письмовою скаргою на працівників сектору поліцейської діяльності №1 (смт Олександрівка) відділу поліції № 1 (м. Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції ГУНГІ в Кіровоградській області та начальника ГУНП в Кіровоградській області полковника поліції ОСОБА_4 , який, на думку заявниці, покриває неналежну роботу своїх підлеглих (зареєстровано в ГУНП в Кіровоградській області 06.09.2023 за вх. № 0-1147).

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України від 15.11.2017 № 930, скарга на дії чи рішення органу (підрозділу) поліції або їх посадових осіб подається в порядку підлеглості вищому органу або посадовій особі.

Відповідно до вимог частини 4 статті 7 Закону України «Про звернення громадян», забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.

Керуючись вимогами статті 7 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 розділу V Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, матеріали за зверненням ОСОБА_3 від 06.09.2023 вх. № 0-1147 направлені для розгляду за належністю до Національної поліції України.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України від 15.11.2017 № 930, скарга на дії чи рішення органу (підрозділу) поліції або їх посадових осіб подається в порядку підлеглості вищому органу або посадовій особі.

Відповідно до вимог частини 4 статті 7 Закону України «Про звернення громадян», забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.

За наведених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості, які зазначені у заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 , відсутні, посадові особи ГУНП в Кіровоградській області діяли відповідно до пунктом 1 розділу V Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України від 15.11.2017 № 930, а тому, в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ГУНП в Кіровоградській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 06.09.2023, - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1