УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурорів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Чутове Полтавської області, громадянина України, з вищою освітою, працевлаштованого, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364 КК України, у кримінальному провадженні №0000038 від 04.07.2022 року,-

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 04.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000038.

В обґрунтування поданого клопотання детектив зазначає про те, що у провадженні Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000038 від 04.07.2022, підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

27.09.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 06.01.2024.

07.11.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 інкримінованого йому вищевказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: дослідженням проведеним спеціалістами Держаудитслужби з урахуванням даних вищезазначеного висновку експерта за результатами проведеної судової товарознавчої експертизи, встановлено, що Козинською селищною радою під час закупівлі за договорами від 21.03.2022 №20, від 21.03.2022 №23, від 21.03.2022 №24, від 21.03.2022 № 25, від 21.03.2022 №21, від 21.03.2022 №22, від 23.03.2022 №29, від 17.03.2022 №15, від 17.03.2022 №16, від 25.03.2022 №31 та від 25.03.2022 №32 не дотримано принципів ефективності використання коштів які передбачені абзацом 3 пункту 3 Постанови КМУ «Деякі питання здійснення оборонних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 №169 зі змінами та придбано за кошти резервного фонду продукти харчування за завищеними цінами та понесено зайві витрати на загальну суму 2 637 178,75 грн.; висновком судово економічної експертизи встановлено, що Козинською селищною радою під час закупівлі продуктів харчування понесено зайві витрати на суму 1 688 344,33 грн, у тому числі у ФОП ОСОБА_9 на суму 1010170,00 грн., у ФОП ОСОБА_10 на суму 367197,96 грн, у ПП «Юридична компанія «Віндікта» на суму 310976,37 грн; висновком судової товарознавчої експертизи; первинними документами фінансово-господарської діяльності; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

В обґрунтування свого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою детективом зазначено, що враховуючи характер вчиненого підозрюваним ОСОБА_6 кримінального правопорушення, з метою забезпечення досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження, а також беручи до уваги обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: наявність вагомих доказів, що підтверджують факт вчинення ОСОБА_6 злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 6 років, що згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, враховуючи наявність ризиків щодо можливості переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; знищення, сховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, а також той факт, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, детектив за погодженням із прокурором просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених і застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що підозра є необґрунтованою, а ризики, на які посилається прокурор, є не підтвердженими. Так, захисник зазначив, що ОСОБА_6 не має наміру переховуватися, має міцні соціальні зв`язки, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, позитивно характеризується, займається волонтерською діяльністю, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, а відтак просив відмовити у задоволенні клопотання детектива.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав доводи свого захисника та також просив відмовити у задоволені клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, підозрюваного, захисника дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000038 від 04.07.2022, підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364 КК України, а також за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

27.09.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до шести місяців, тобто до 06.01.2024.

07.11.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_6 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Так, враховуючи поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованих йому злочинів, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_11 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 2 ст. 364 КК України.

Водночас, при розгляді клопотання та вирішенні питання про доцільність застосування тримання під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують тримання особи під вартою.

Так, аналізуючи зазначені слідчим та прокурором ризики, слідчий суддя враховує, що ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнано, можливість переховування від органу досудового слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності; знищення, сховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Надаючи оцінку наявності вищевказаних ризиків, слідчий суддя відзначає, що інкриміноване ОСОБА_6 діяння відповідно до ст. 12 КК України віднесене до тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачено позбавлення волі строком від 3 до 6 років, у зв`язку з чим є всі підстави вважати, що тяжкість покарання у разі визнання судом його винним сама по собі може бути обставиною, яка може обумовити ризик переховування останнього від органів досудового розслідування, суду.

Надаючи оцінку можливості впливу на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу на свідків та підозрюваних існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та підозрюваних та дослідження їх судом.

Також на переконання слідчого судді на даний час продовжує існувати ризик того, що ОСОБА_6 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, оскільки досудове розслідування на даний час триває, та стороною обвинувачення здійснюються слідчі та процесуальні дії для встановлення всіх обставин по справі.

Таким чином, слідчий суддя вважає доведеними наявність заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

При цьому, твердження органу досудового розслідування щодо наявності ризику вчинення іншого кримінального правопорушення не ґрунтуються на матеріалах, долучених до клопотання, та характеризуючих ознаках особи, з огляду на те, що ОСОБА_6 раніше до кримінальної відповідальності не притягався, має постійне місце проживання, працевлаштований, а відтак має постійне джерело доходу.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що ризик вчинення іншого кримінального правопорушення не знайшов свого підтвердження.

Крім того, на переконання слідчого судді наявність ризику впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином також не знайшов свого підтвердження під час розгляду вказаного клопотання.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

При цьому, слідчий суддя повинен з?ясувати наявність достатніх даних, які б свідчили, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та відповідно, наявність обставин, які б обґрунтовували застосування виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Водночас, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»).

Вирішуючи питання про обрання підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_6 , а також обставини у відповідності до вимог ст. 178 КПК України, що характеризують особу підозрюваного ОСОБА_6 .

Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_6 працевлаштований, має на утриманні дружину та двох малолітніх дітей, постійне місце проживання, позитивно характеризується.

Зазначені факти на переконання слідчого судді у разі застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою можуть негативно вплинути на його фізичний та майновий стан.

Так, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 14.10.2020 у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1, 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч. 5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваного, а саме, наявність у нього місця проживання, місця роботи, міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність застосування щодо ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, який, з урахуванням усіх обставин справи, на думку слідчого судді, буде достатнім запобіжним заходом, здатним забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та зможе запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчиненню ним нових кримінальних правопорушень, а також знищення, сховання або спотворення будь-яких з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Положеннями ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Враховуючи дані про особу підозрюваного, який працевлаштований, має постійне місце роботи, добровільно з`явився до суду, що свідчить на користь останнього і в свою чергу спростовує доводи прокурора щодо можливості існування неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, а також фактичні обставини справи, слідчий суддя вважає, що вказані обставини в своїй сукупності свідчать про можливість застосування відносно нього іншого, більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

Враховуючи викладене, а також те, що органом досудового розслідування доведено причетність ОСОБА_6 до події інкримінованого правопорушення та наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, однак не доведено, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання про застосування відносно ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та вважає за доцільне на даній стадії кримінального провадження застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язанняу межах строку досудового розслідування, тобто до 06.01.2024 включно, з покладенням визначених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, з метою уникнення можливості вчинення дій, визначених ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання детектива Бюро економічної безпеки України ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання у межах строку досудового розслідування, тобто до 07.01.2024 включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі м. Полтава, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утриматися від спілкування зі свідками та іншим підозрюваним у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у даному кримінальному провадженні.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1