Справа № 714/1216/23
У Х В А Л А

Іменем України

"02" жовтня 2023 р. м. Герца

Герцаївський районний суд Чернівецької області

в складі:

головуючого - судді: ОСОБА_1

секретар: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Герца Чернівецької області кримінальне провадження за № 0002538 від 04.07.2023 року за обвинувальним актом стосовно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, з неповною середньою освітою, раніше не судимого в силу ст.89 КК України

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора: ОСОБА_4

обвинуваченого: ОСОБА_3

потерпілої: ОСОБА_5

захисника обвинуваченого: ОСОБА_6

В C T А Н О В И В:

18.09.2023 року до Герцаївського районного суду Чернівецької області надійшов обвинувальний акт відносно обвинуваченого ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Ухвалою судді Герцаївського районного суду Чернівецької області від 19.09.2023 року вищезазначене кримінальне провадження було призначене в підготовче судове засідання.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні звернувся до суду з клопотанням прозастосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту щодо ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, мотивуючи наступним.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, санкція якої передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, враховуючи характеризуючі дані особи, а також той факт, що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та санкцію інкримінованої статті, ОСОБА_3 може переховуватись з метою уникнення покарання, так як будь-якої альтернативної міри покарання за вчинення вказаного злочину законом не передбачено; поряд з цим, одразу після вчинення замаху на умисне вбивство ОСОБА_5 , ОСОБА_3 з місця події та з місця спричинення тілесних ушкоджень втік (стежками села), будучи впевненим, що свій умисел спрямований на позбавлення життя ОСОБА_5 реалізував до кінця та що його ніхто не запідозрить у вчиненому та не буде шукати); незаконно впливати на потерпілу ОСОБА_5 та свідків у цьому ж кримінальному провадженні (оскільки, потерпіла ОСОБА_5 після надання їй кваліфікованої лікарської допомоги вижила, а ОСОБА_3 у свою чергу відомо місце її фактичного проживання, водночас основний очевидець події ОСОБА_7 є сусідом підозрюваного ОСОБА_3 та вони вдвох надають слідству викривальні показання відносно самого ОСОБА_3 , а тому останній зможе безперешкодно впливати на них шляхом залякування, погроз або іншим чином з метою зміни показань або відмови їх від вже наданих показань; крім цього, цілком можливо, що відомостями та іншими обставинами, що підлягають доказуванню можуть володіти сторонні особи, які можуть бути свідками, але на даний час слідством ще не встановлені, однак знайомі з ОСОБА_3 , у зв`язку із чим, останній може незаконно впливати на цих свідків з метою відмови їх від дачі показань); вчинити інше кримінальне правопорушення (враховуючи те, що раніше ОСОБА_3 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних насильницьких корисливих злочинів, у тому числі був засуджений за злочин проти життя та здоров`я особи, однак на даний час вважається раніше не судимим (в силу ст.89 КК України), але не виключено, що знаходячись на волі ОСОБА_3 зможе продовжити свою злочинну діяльність, спрямовану на вчинення інших насильницьких та корисливих злочинів).

Просив суд застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав за можливе призначити по кримінальному провадженню відкритий судовий розгляд, розглядати справу одноособово з викликом всіх учасників процесу.

Потерпіла ОСОБА_5 в судовому засіданні просила суд не обирати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а застосувати більш м`який.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 в судовому засіданні просив обрати відносно його підзахисного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, а саме застосувати цілодобовий домашній арешт із носінням електронних засобів, врахувавши ті обставини, що досудове розслідування у кримінальному провадженні завершено, проведено всі необхідні процесуальні дії по даній справі. Вказав на те, що прокурором не наведено достатніх підстав, які б свідчили про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Також не заперечувала проти призначення справи до судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Вислухавши думку прокурора, обвинуваченого, його захисника, потерпілої та даючи законну та правову оцінку поданому клопотанню прокурора про застосуванню запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 та призначення справи до судового розгляду, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора з наступних підстав.

У частині першій статті 183 КПК визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 даного Кодексу. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Звертаючись до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий, прокурор мають викласти обставини, які доводять, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно п.п.4, 5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано щодо раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років та до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 вказаної статтіКПК України.

Відповідно дост.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбаченихстаттею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідност.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно дост.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до положень ст.12 КК України, кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в порядку ст.178 КПК України суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, санкція якого передбачає позбавлення волі строком від 7 до 15 років, а також той факт, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та санкцію інкримінованої статті, ОСОБА_3 може переховуватись з метою уникнення покарання, так як будь-якої альтернативної міри покарання за вчинення вказаного злочину законом не передбачено; поряд з цим, одразу після вчинення замаху на умисне вбивство ОСОБА_5 , ОСОБА_3 з місця події та з місця спричинення тілесних ушкоджень втік (стежками села), будучи впевненим, що свій умисел спрямований на позбавлення життя ОСОБА_5 реалізував до кінця та що його ніхто не запідозрить у вчиненому та не буде шукати); незаконно впливати на потерпілу ОСОБА_5 та свідків у цьому ж кримінальному провадженні (оскільки, потерпіла ОСОБА_5 після надання їй кваліфікованої лікарської допомоги вижила, а ОСОБА_3 у свою чергу відомо місце її фактичного проживання, водночас основний очевидець події ОСОБА_7 є сусідом підозрюваного ОСОБА_3 та вони вдвох надають слідству викривальні показання відносно самого ОСОБА_3 , а тому останній зможе безперешкодно впливати на них шляхом залякування, погроз або іншим чином з метою зміни показань або відмови їх від вже наданих показань; крім цього, цілком можливо, що відомостями та іншими обставинами, що підлягають доказуванню можуть володіти сторонні особи, які можуть бути свідками, але на даний час слідством ще не встановлені, однак знайомі з ОСОБА_3 , у зв`язку із чим, останній може незаконно впливати на цих свідків з метою відмови їх від дачі показань); вчинити інше кримінальне правопорушення (враховуючи те, що раніше ОСОБА_3 неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних насильницьких корисливих злочинів, у тому числі був засуджений за злочин проти життя та здоров`я особи, однак на даний час вважається раніше не судимим (в силу ст.89 КК України), але не виключено, що знаходячись на волі ОСОБА_3 зможе продовжити свою злочинну діяльність, спрямовану на вчинення інших насильницьких та корисливих злочинів).

Прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також те, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, тому суд переконується в доцільності задоволення клопотання.

Згідно п.п.1, 2 ч.4 ст.183 КПК України суд при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Відповідно до ст.315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст.314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. З метою підготовки до судового розгляду суд: визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.

Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст.468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст.291 КПК України при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, дане кримінальне провадження підсудне Герцаївському районному суду Чернівецької області.

За клопотаннями прокурора визначено коло осіб, які підлягають виклику в судове засідання.

Відповідно до ст.316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення судового розгляду по кримінальному провадженню.

Враховуючи думку учасників кримінального провадження, судовий розгляд слід провести у відкритому судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.23, 177, 182, 183, 194, 196, 197, 314-316, 369-372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_3 та призначення справи до судового розгляду задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, з неповною середньою освітою, раніше не судимого в силу ст.89 КК України запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Чернівецький слідчий ізолятор» строком на 60 ( шістдесят ) днів до 30 листопада 2023 року без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали встановити до 30 листопада 2023 року.

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Герцаївського районного суду Чернівецької області на 11 жовтня 2023 року на 10-00 годину.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово та у відкритому судовому засіданні.

Про місце та час розгляду кримінального провадження повідомити учасників кримінального провадження, свідків які зазначені у списку осіб, що підлягають до виклику.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає, але підлягає оскарженню в частині оскарження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня проголошення, а обвинуваченим - з дня отримання копії ухвали.

Суддя : ОСОБА_1