Справа №760/3597/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Солом`янського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені 03.01.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000003 у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Лозуватка Криворізького району Дніпропетровської область, який має середню освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 20.01.2023 Києво-Святошинським районним судом Київської області за ч. 1 ст. 309 КК України до обмеження волі строком 1 рік, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік;

- 31.01.2024 в Приморському районному суді міста Одеси на розгляді перебуває обвинувальний акт за ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання, в обґрунтування якого слідчий посилається на те, що У провадженні слідчого відділення відділу поліції на станціях залізничного транспорту Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000003 від 03.01.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше судимим, а саме 20.01.2023 Києво-Святошинським районним судом Київської області за ч. 1 ст. 309 КК України до обмеження волі строком 1 рік, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік, тобто маючи не зняту та не погашену в законному порядку судимість, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та вчинив нове умисне кримінальне правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, у ОСОБА_4 винник злочинний умисел на незаконне придбання та зберігання наркотичного засобу, обіг якого обмежено - метадон (фенадон).

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням час, місці та спосіб але не пізніше 03.01.2024 придбав наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон (фенадон), без мети збуту, у кількості 1 (одна) таблетка, яка перебувала у блістері, та поклав її до зовнішньої кинені сумки, яка була при ньому, таким чином став незаконно зберігати при собі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон (фенадон), для власного вживання, без мети збуту.

Протиправні, злочинні дії, ОСОБА_4 пов`язані з незаконним придбанням та зберіганням вищевказаного наркотичного засобу були припинені на законних підставах 03.01.2024 співробітниками СП ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві, якими близько 19 години 00 хвилин в приміщенні наземного переходу «Конкорс», вокзального комплексу залізничної станції «Київ-Пасажирський», що за адресою: місто Київ, площа Вокзальна, 1, було затримано та проведено обшук у ОСОБА_4 , на підставі ст.ст. 2982, 2983 КПК України.

За результатами проведеного обшуку в останнього виявлено та вилучено з зовнішньої кинені сумки, яка була при ньому, блістер, у середині якого знаходилась 1 (одна) таблетка білого кольору, яка є наркотичним засобом, обіг якого обмежено - метадон (фенадон). Маса метадону (фенадону), становить 0,022 грам, що підтверджено висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України № СЕ-19/111-24/550-НЗПРАП від 09.01.2024, у наданій на дослідження таблетці білого кольору, виявлено наркотичний засіб, обіг якого обмежено - метадон. Загальна маса метадону (фенадону) у таблетках складає 0,022 г.

Метадон (фенадон), згідно зі списком №1 «Наркотичні засоби, обіг яких обмежено» Таблиці IІ в «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 №770, віднесено до наркотичних засобів, обіг яких обмежено.

Згідно наказу №634 від 29.07.2010 Міністерства охорони здоров`я України, «Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 №188 встановлено що до 0,02 г метадону (фенадон), є невеликі розміри, від 1,6 до 20,0 г, є великим розміром, 20,0 і більше, є особливо великим розміром. Загальна маса метадону (фенадону) в наданих на дослідження таблетках складає 0,022 г, що є достатньою для притягнення до кримінальної відповідальності.

14.02.2024 органом досудового розслідування - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українцю, громадянину України, уродженцю с. Лозуватка, Криворізького р-ну, Дніпропетровської обл., зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, а саме: 20.01.2023 Києво-Святошинським районним судом Київської області за ч. 1 ст. 309 КК України до обмеження волі строком 1 рік, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік; відносно якого з 31.01.2024 в Приморському районному суді міста Одеси на розгляді перебуває обвинувальний акт за ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом старшого інспектора СП ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , електронним рапортом (картка виклику на 102), протоколом затримання ОСОБА_4 , показами свідка ОСОБА_8 , показами свідка ОСОБА_9 , протоколом огляду відеозапису, висновком експерта № СЕ-19/111-24/550-НЗПРАП від 09.01.2024, показами свідка ОСОБА_10 , показами свідка ОСОБА_11 , повідомленням про підозру ОСОБА_4 , іншими матеріалами в їх сукупності.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

На даному етапі досудового розслідування є достатні підстави вважати про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки в розпорядженні органу досудового розслідування є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.

Крім того, наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України.

Орган досудового слідства вважає, що з метою забезпечення нормальної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання процесуальних рішень у справі, необхідно застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти спробам.

Переховуватись від органів досудового розслідування та суду. ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення за яке передбачене покарання у вигляді від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» та «Бессієв проти Молдови», в яких зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.Таким чином, знаючи про тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності за вчинений ним злочин ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування та, в подальшому, від суду, що негативно вплине на судовий розгляд

Незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. В ході досудового розслідування, свідками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , та ОСОБА_11 , надано показання які підтверджують вину підозрюваного ОСОБА_4 , а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності, він може незаконно впливати на свідків з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вказує те, що він вчинив нетяжкий злочин, та йому відомі особові дані свідків, та останній, бажаючи перекваліфікації злочину, може погрожувати фізичною розправою свідкам по справі.

Оцінюючи можливість впливу на свідків орган досудового розслідування виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

Звертаючись із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо підозрюваного ОСОБА_4 органом досудового розслідування на підставі зібраних матеріалів кримінального провадження враховано вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а також тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень.

Вчинити інший злочин або продовжувати свою злочинну діяльність. На даній стадії досудового розслідування є всі підстави вважати, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, на це вказує те, що він не має стійких соціальних або родинних зв`язків, веде асоціальний спосіб життя, а також те, що ОСОБА_4 має незняту та непогашену в законному порядку судимість, а саме: засуджений 20.01.2023 Києво-Святошинським районним судом Київської області за ч. 1 ст. 309 КК України до обмеження волі строком 1 рік, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік, крім того відносно останнього з 31.01.2024 в Приморському районному суді міста Одеси на розгляді перебуває обвинувальний акт за ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, що дає підстави вважати, що підозрюваний може швидко змінювати своє місцеперебування, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Більш м`які запобіжні заходи, які можуть бути застосовані до підозрюваного ОСОБА_4 призведуть до продовження його злочинної діяльності у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів та нададуть змогу останньому переховуватись від органів досудового розслідування, з метою уникнення відповідальності за вчинене діяння, а також впливати на хід проведення досудового розслідування даного кримінального провадження.

Викладені вище обставини вказують на наявність підстав для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави.

Враховуючи викладені вище обставини, можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, не можуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків.

При розгляді питання щодо обрання запобіжного заходу у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» необхідно також застосовувати практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Аналізуючи вищенаведені обставини в їх сукупності, вважаю, що запобігти ризикам з числа передбачених ст. 177 КПК України, зазначеним у даному клопотанні, у менш обтяжливий спосіб, ніж застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави, виявляється об`єктивно неможливим.

Також, прошу суд врахувати, що застосування запобіжного заходу має на меті попереджати спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Все вище наведене вказує на те, що необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді застави, оскільки більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного не призведуть до забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного та виконанню процесуальних рішень у провадженні.

Вказані ризики, передбачені ст. 177 КПК України, є обґрунтованими, а враховуючи те, що такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки базуються лише на суб`єктивному відношенні підозрюваного до необхідності виконання покладених на нього обов`язків, а особиста порука не може бути застосована до ОСОБА_4 з урахуванням відсутності в матеріалах кримінального провадження даних щодо осіб, які заслуговують на довіру.

На думку органу досудового розслідування та прокурора, з урахуванням матеріального становища підозрюваної, необхідною і достатньою буде застава в визначається в межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 грн.

Крім того, з метою забезпечення належної процесуального поведінки підозрюваного, та запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, необхідно покласти на підозрюваного наступні обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі викладеного, слідчий за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням.

У судовому засіданні та прокурор підтримав клопотання та доводи викладені в ньому та пояснив, що підозра, пред`явлена ОСОБА_4 обґрунтована та підтверджується належними доказами. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечували проти задоволення клопотання, однак просив визначити заставу у мінімальному розмірі, та межах, визначених ч.5 ст.182 КПК України для нетяжких злочинів, оскільки він не працевлаштований та не має джерела прибутку.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає його таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторони кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до приписів ч. 1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

В судовому засіданні встановлено, що подане клопотання відповідає вимогам ст. ст. 182, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 1 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Крім того встановлено, що у провадженні слідчого відділу ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені 03.01.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000003 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя перевіряє вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

14.02.2024, відповідно до вимог ст. ст. 276-278 КПК України, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом старшого інспектора СП ВП на СЗТ ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , електронним рапортом (картка виклику на 102), протоколом затримання ОСОБА_4 , показами свідка ОСОБА_8 , показами свідка ОСОБА_9 , протоколом огляду відеозапису, висновком експерта № СЕ-19/111-24/550-НЗПРАП від 09.01.2024, показами свідка ОСОБА_10 , показами свідка ОСОБА_11 , повідомленням про підозру ОСОБА_4 , іншими матеріалами в їх сукупності

Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення та існування фактів, які в контексті практики Європейського суду з прав людини можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити даний злочин.

При цьому слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, з огляду на викладене слідчий суддя не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а тому докази, які є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри, не обов`язково мають бути настільки ж переконливими та повними, як докази на стадії висунення особі обвинувачення у вчиненні злочину або на стадії судового розгляду такого обвинувачення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні слідчим надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а саме

Так, відповідно до п. 2 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя пересвідчився у тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні яких він підозрюється, оскільки санкція ч. 2 ст. 309 КК України передбачає покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років.

Крім того, стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, визначеного до п.1 ч. 1 ст.177 КПК України, свідчить свідчать такі обставини, як вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії нетяжких злочинів та за який передбачена відповідальність у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, характер та зухвалість інкримінованого злочину, який вчинено в умовах воєнного.

Крім того, слідчий суддя вважає встановленим та доведеним існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки ними надано показання, які підтверджують вину підозрюваного ОСОБА_4 . Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом, а тому підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідка з метою зміни своїх свідчень та уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, слідчий суддя вважає встановленим та доведеним існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме вчиняти інші кримінальні правопорушення, про що свідчить той факт, що ОСОБА_4 будучі засудженим останній раз вироком Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.01.2023 за ч. 1 ст. 309 КК України до обмеження волі строком 1 рік, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік, на шлях виправлення не став та знову підозрюється у вчиненні інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, не працевлаштований та не має джерела прибутку.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, також враховує особу підозрюваного та його репутацію, вік, стан здоров`я, а також те, що підозрюваний має постійне місце проживання, не одружений, має на утриманні малолітнього сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працевлаштований, раніше судимий, мінімальні ризики продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризику летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї. Даних про застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів не надано ,як і відомостей про наявність чи відсутність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

При цьому, суд враховує, що ОСОБА_4 не працевлаштований та не має джерела прибутку. Ані стороною захисту, ані стороною обвинувачення не надано відомостей про його майновий стан.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2024 року для працездатних осіб складає 3028 гривні.

Частиною 6 ст. 182 КПК України передбачено, що підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Враховуючі зазначені обставини, застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не може бути достатнім для запобігання визначених ризиків.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що для визначення розміру застави, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, раціонально зіставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому слід мати на увазі, що, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором не доведено необхідності визначення максимального розміру застави, встановленого для категорії нетяжких злочинів у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а з урахуванням особи підозрюваного, такий розмір застави буде завідомо непомірним для нього та не відповідатиме конкретній меті застосування запобіжного заходу, визначеній у КПК, і суперечитиме загальним засадам кримінального провадження, визначеним ч. 1 ст. 7 КПК України.

На підставі викладеного, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та запобігання ризиків, передбачених п.п. 1, 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також враховуючи майновий стан підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити частково, визначивши заставу у розмірі, передбаченому п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме у розмірі 3 (трьох) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 9084 (дев`ять тисяч вісімдесят чотири) гривень 00 копійок.

На переконання слідчого судді, застава у розмірі 3 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного обов`язки, необхідність покладення яких вбачається з наведеного в обґрунтування вказаного клопотання.

Керуючись ст.ст. 110, 131, 132, 176-178, 182, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 3 (трьох) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 9084 (дев`ять тисяч вісімдесят чотири) грн. 00 коп.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, ДКСУ, м. Київ, код отримувача 26268059, рахунок отримувача: UA1012089 , призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, Код банку отримувача (МФО) 820172 або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати слідчому, прокурору, суду документ з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора, суду окрім випадків необхідної евакуації чи з метою запобігання загрози життю чи здоров`ю або у випадку перебування на амбулаторному чи стаціонарному лікуванні у медичних закладах та пов`язаних із лікуванням пересувань.

-прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Визначити строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_4 даною ухвалою у два місяці з моменту застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Підозрюваному роз`яснюється положення ч.ч. 8, 10 ст. 182 КПК України, згідно з якими у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Копію ухвали надати сторонам кримінального провадження.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1