Провадження №1-кс/522/250/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2024 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001520 від 15.11.2023 року, стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новоіванівка, Баштанського району Миколаївської області, українця, громадянина України, із середньої освітою, військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «матрос», офіційно не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділенням відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Слідчим відділенням відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001520 від 15.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється Одеською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Південного регіону.

Відповідно до вимог ст. ст. 11, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, військовослужбовці під час проходження військової служби повинні свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, постійно бути зразком високої культури, скромності й витримки, берегти військову честь, захищати свою й поважати гідність інших людей, зобов`язані завжди пам`ятати, що за їх поведінкою судять не лише про них, а й про Збройні Сили України в цілому.

Однак, матрос ОСОБА_5 , діючи у порушення вказаних вимог законодавства за наступних обставин вчинив кримінальне правопорушення направлене проти життя особи, що призвело до смерті потерпілої, за наступних обставин.

В нічний час доби з 10.11.2023 на 11.11.2023 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 куди прибув у стані алкогольного сп`яніння до своєї знайомої сусідки з якою знайомий протягом багатьох років ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 ..

Прибувши за вказаною адресою ОСОБА_5 спільно з ОСОБА_8 почав розпивати спиртні напої на фоні чого з невизначених причин у них виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_5 неодноразово говорив таку фразу: «я військовий, я людей вбивав пачками, мені вбити людину нічого не варте» після цих слів у ОСОБА_5 раптово виник умисел, направлений на умисне протиправне позбавлення життя ОСОБА_8 .

Для реалізації свого злочинного плану ОСОБА_5 діючи умисно, протиправно, передбачаючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання їх протиправних наслідків, бажаючи умисного позбавлення життя ОСОБА_8 в ході конфлікту взяв ОСОБА_8 рукою за шию та почав тягти на кухню вказаної квартири де повалив її на підлогу штовхнувши її, від вказаного поштовху ОСОБА_8 впала та ударилась в стіну головою, після чого підвівшись знову продовжила конфлікт з ОСОБА_5 який надалі переслідуючи свою злочинну мету, не відступаючи від виконання свого злочинного умислу направленого на протиправне позбавлення життя ОСОБА_8 , надалі діючи умисно, протиправно, передбачаючи суспільно небезпечний характер свої дій та бажаючи настання їх протиправних наслідків, ОСОБА_5 умисно здійснив іще один сильний поштовх від якого ОСОБА_8 впала вдарилась в стіну головою, надалі ОСОБА_9 протягом всієї ночі продовжив виконання свого злочинного умислу, бажаючи настання протиправних наслідків направленого на умисне позбавлення життя ОСОБА_8 почав наносити безліч ударів в область голови та тулубу чим самим спричинивши останній тілесні ушкодження у вигляді перелому всіх ребер, перелому хрящу щитоподібної залози, різаної рани лобу, рваної рани лівого вуха, численних гематом тіла. Після вчинення кримінального правопорушення зник з місця вчинення злочину, а труп ОСОБА_8 було виявлено 14.11.2023 року о 19:20.

17.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

21.11.2023 ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси відносно ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 16 січня 2024 року.

06.12.2023 ухвалою Одеського апеляційного суду, відносно ОСОБА_5 було змінено запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» терміном до 16 січня 2024 року.

15.01.2024 керівником Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону продовжено строк досудового розслідування до 17.02.2024.

Враховуючи те, що строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчується 16.01.2024, до вказаного часу завершити досудове розслідування не є можливим, сторона обвинувачення звернулася до суду з відповідним клопотанням обгрунтовуючи це тим, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, жодним чином не зменшилися, існує необхідність в продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що був обраний відносно підозрюваного.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими. Слідчий підтримала прокурора.

Захисники заперечувала щодо клопотання. Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позиції захисника.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують його доводи, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що 17.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

21.11.2023 ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси відносно ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 16 січня 2024 року.

06.12.2023 ухвалою Одеського апеляційного суду, відносно ОСОБА_5 було змінено запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» терміном до 16 січня 2024 року.

15.01.2024 керівником Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону продовжено строк досудового розслідування до 17.02.2024.

Встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, враховуючи положення ст. 102 КК України.

Слідчий суддя звертає увагу, на те, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Аналіз змісту повідомлення про підозру ОСОБА_5 , дає підстави вважати що висунута підозра містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в можливій причетності (пов`язаності) даної особи з інкримінованим йому кримінальним правопорушенням.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Виходячи із наявних у слідчого судді матеріалів, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий суддя вказує, що обґрунтованість підозри встановлювалась під час вирішення питання про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу.

Також, слідчий суддя звертає увагу, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підтверджується зібраними укримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 14.11.2023 року відповідно до якого за адресою: АДРЕСА_3 , було виявлено труп ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з явними ознаками насильницької смерті; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 від 15.11.2023 року, відповідно до якого свідок пояснив, що 10.11.2023 року, перебував за адресою: АДРЕСА_3 , та був очевидцем конфлікту між ОСОБА_5 та потерпілою ОСОБА_8 , під час якого ОСОБА_5 штовхав потерпілу внаслідок чого остання неодноразово втрачала рівновагу падала та билась головою о стіну; протоколом слідчого експерименту від 15.11.2023 року за участі свідка ОСОБА_10 , під час якого останній відтворив події, які відбувались за адресою: АДРЕСА_3 ; протокол допиту свідка 3мєєвської ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 від 15.11.2023 року, яка повідомила, що з 17 години 10.11.2023 року проводила час разом з ОСОБА_5 та вживали алкогольні напої. Приблизно до 22 години, вони прибули за місцем мешкання свідка та продовжили вживання алкогольних напоїв. Після чого, ОСОБА_5 почав поводити себе досить агресивно та у подальшому залишив квартиру свідка; протокол огляду від 15.11.2023 року, а саме огляду кофти зеленого кольору та джинсів синього кольору, які добровільно видані ОСОБА_5 , які мають нашарування речовини бурого кольору; протоколом огляду від 15.11.2023 року з якого убачається, що змив з джинсових штанів, які добровільно видані ОСОБА_5 , співпадають з ДНК- профілем потерпілої ОСОБА_8 , та іншими матеріалами кримінального провадження всукупності.

Одеський апеляційний суд своєю ухвалою від 06.12.2023 підтвердив обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та підтвердив наявність ризиків зазначених прокурором.

На цей час у кримінальному провадженні виконуються необхідні слідчі та процесуальні дії.

У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, - переховуватись від органів слідства та суду. Так, ОСОБА_5 , повідомлений про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке за результатами розгляду справи у суді йому може бути призначено покарання, пов`язане з реальним позбавленням волі на строк до 15 років. А тому перебуваючи на волі він буде мати можливість переховуватись від органів слідства та суду з метою уникнення справедливого покарання.

На теперішній час у сторони обвинувачення є об`єктивні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування у даному провадженні до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, зокрема для виконання завдань кримінального провадження необхідно провести наступні слідчі та процесуальні дії, які неможливо зробити протягом часу, який залишився до закінчення двохмісячного строку досудового розслідування, а саме: отримати висновок додаткової судово-медичної експертиз щодо встановлення ступню тяжкості тілесних ушкоджень потерпілої ОСОБА_8 та долучити його до матеріалів кримінального провадження; отримати висновок амбулаторної судово-психіатричної експертизи відносно підозрюваного ОСОБА_5 та долучити його до матеріалів кримінального провадження; отримати висновки судових молекулярно-генетичних експертиз щодо встановлення ДНК-профілю підозрюваного ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_8 та збігів генетичних ознак, виявлених на поверхні вилученого в ході огляду речей та предметів, з генетичними ознаками ОСОБА_5 або ОСОБА_8 та долучити їх до матеріалів кримінального провадження, з урахуванням зібраних доказів повідомити ОСОБА_5 про зміну раніше повідомленої підозри в остаточній редакції.

Відомості, які будуть отримані в результаті здійснення перелічених слідчих (розшукових) та процесуальних дій, дозволять отримати докази, які можуть бути використані під час судового розгляду, забезпечать всебічне, повне і неупереджене дослідження обставин кримінального провадження, прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою ст. 177 КПК України.

Враховуючи характер вчиненого кримінального правопорушення, запобігти зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не вбачається за можливе, оскільки запобіжні заходи, не пов`язані із позбавленням волі не зможуть перешкодити вказаній особі покинути територію України та ухилятись від органів слідства та суду.

Слідчий суддя вказує, що запобіжний захід застосовується та продовжується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Доводи сторони захисту про можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, слідчий суддя визнає необґрунтованими, оскільки зазначені запобіжні заходи, з великою вірогідністю, можуть виявитися нездатними гарантувати запобігання встановленим ризикам, з огляду на обставини, зазначені вище.

На теперішній час підстав для визначення розміру застави немає, оскільки не зменшились заявлені під час обрання йому запобіжного заходу ризики.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Ризики, які були враховані під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обрані, не зменшились та ще мають місце.

Крім того, слідчий суддя вважає, що прокурором надано достатні та переконливі дані, які вказують на те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та підтвердження відсутності обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а підстави для зміни запобіжного заходу, на які посилається адвокат, є недостатніми та передчасними в рамках вказаного кримінального провадження.

Слідчий суддя зазначає, що відповідно до п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року, у даному кримінальному провадженні є наявний конкретний суспільний інтерес який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості, враховуючи, що характер інкримінованого кримінального правопорушення є саме проти найцінніших людських благ - життя та здоров`я особи, яке відноситься до найнебезпечніших груп злочинних дій, які руйнуються і спотворюють найцінніші блага.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також продовження існування в рамках даного кримінального провадження ризиків, забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи лише виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак підстав для застосування відносно останнього більш м`якого запобіжного заходу слідчим суддею встановлено не було.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 181, 194 199, 372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001520 від 15.11.2023 року задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, а саме до 17.02.2024 року, без визначення розміру застави.

Ухвала слідчого судді щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: