Справа № 456/5559/23
Провадження № 1-кс/456/1094/2023
УХВАЛА

"27" жовтня 2023 р. слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

встановив:

Прокурор Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту в кримінальному провадженні №0000913 від 24.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

В обґрунтування клопотання покликається на те, що 22.10.2023 року близько 21:30 год. на автодорозі Р-84 сполученням «Жидачів-Калуш» в с. Мельнич, Стрийського району, Львівської області, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителька АДРЕСА_1 , керуючи автомобілем марки «ВАЗ 21140» р.н. НОМЕР_1 , не справилась з керуванням та допустила виїзд транспортного засобу за межі проїзної частини дороги. Внаслідок ДТП тілесні ушкодження отримав пасажир автомобіля «ВАЗ» ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_2 .

23.10.2023 слідчим проведено огляд місця ДТП, в ході якого було вилучено транспортний засіб марки «ВАЗ 21140», р.н. НОМЕР_1 .

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , власником автомобіля марки «ВАЗ 21140», р.н. НОМЕР_1 є ОСОБА_6 , житель с. Брустурів, Косівського району, Івано-Франківської області.

Постановою слідчого від 24.10.2023 транспортний засіб марки «ВАЗ 21140», р.н. НОМЕР_1 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні та передано на зберігання на територію ВнП №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області, за адресою м. Жидачів, вул. Садова, 4 Стрийського району Львівської області.

Повернення на даному етапі досудового розслідування вилученого автомобіля його власнику може призвести до його знищення або пошкодження, виникнення необхідності надання вказаних речей на експертне дослідження, а також з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні та запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, відчуження, а тому виникла необхідність накласти арешт на вказане майно.

Прокурор в судове засідання не з`явився, однак просить розглянути клопотання про арешт майна без його участі та просить його задоволити.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

У зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до висновку, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст.131КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що Стрийським РУП ГУНП у Львівській області розпочато кримінальне провадження, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000913 від 24.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Постановою слідчого Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_7 від 24.10.2023р. транспортний засіб (автомобіль) марки «ВАЗ 21140» р.н. НОМЕР_1 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000913 від 24.10.2023.

За змістом статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частини 2 та 3 статті 170 КПК України визначають, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 вказаної статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як вбачається зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В ході розгляду клопотання встановлено, що майно, на яке просить накласти арешт прокурор, відповідно до постанови слідчого від 24.10.2023 року обґрунтовано визнано речовим доказом по кримінальному провадженню, а тому відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи доведеність необхідності арешту майна та беручи до уваги те, що вказане майно має суттєве значення для проведення досудового розслідування та може бути використане як доказ вчиненого кримінального правопорушення, тому є всі підстави для задоволення клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України,

ухвалив:

Клопотання прокурора Жидачівського ВП Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задоволити.

Накласти арешт на транспортний засіб марки «ВАЗ 21140» р.н. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_6 , житель с. Брустурів, Косівського району, Івано-Франківської області.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню визначеною статтею 175 КПК України стороною кримінального провадження.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1