ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1394/21
провадження № 1-кп/753/609/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" жовтня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_5

у судовому засіданні в залі суду в м. Києві у об`єднаному кримінальному провадженні, внесених до ЄРДР за № 0002106 та №0004996, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

встановив:

Дарницьким районним судом м. Києва під головуванням судді ОСОБА_1 розглядається об`єднане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого

ч. 3 ст. 190 КК України.

Наразі вказане кримінальне провадження перебуває на стадії дослідження письмових доказів.

26 жовтня 2023 року під час судового засідання захисник ОСОБА_4 заявив клопотання про дослідження у судовому засіданні наданих прокурором доказів. Сторона захисту з посиланням на положення КПК України вважала за необхідне обов`язкове безпосереднє дослідження головуючим суддею наданих прокурором матеріалів з наданням можливості обвинуваченому та його захиснику використовувати свої права, зокрема: надавати пояснення, подавати свої зауваження, заперечення та клопотання з приводу змісту та суті тих чи інших доказів. Захисник зазначив, що на цей час надані прокурором матеріали з кримінального провадження за № 0004996 від 05.12.2020 судом фактично не досліджувалися, а їхній зміст саме судом учасникам не оголошувався, у зв`язку з чим просив головуючого суддю здійснити безпосереднє дослідження наданих прокурором речей і документів, під час такого дослідження пред`явити їх для ознайомлення стороні захисту.

Обвинувачений підтримав заявлене клопотання.

Прокурор вважав за можливе вирішити вказане клопотання на розсуд суду.

Суд, дослідивши клопотання захисника, заслухавши учасників кримінального провадження, вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Дарницьким районним судом м. Києва під головуванням судді ОСОБА_1 розглядалось кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0002106 від 06.04.2020, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

У ході розгляду вказаного кримінального провадження судом були дослідженні в повному обсязі всі письмові докази сторони обвинувачення та допитано потерпілих.

За клопотанням сторони захисту на підставі ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 25 квітня 2023 року було об`єднано в одне судове провадження матеріали кримінального провадження відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0004996 від 05.12.2020, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, (судова справа № 753/17799/21, провадження № 1-кп/753/1739/21, яка перебувала на розгляді у судді ОСОБА_6 ), з матеріалами кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0002106 від 06.04.2020, за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, та присвоєно цим провадження єдиний номер.

Так, після об`єднання матеріалів в одне провадження, під час судового засідання 01 червня 2023 року, з`ясувавши думку учасників про обсяг доказів та порядок їх дослідження, суд постановив ухвалу без виходу до нарадчої кімнати із занесенням секретарем в журнал судового засідання наступний порядок: дослідження письмових доказів сторони обвинувачення, допит потерпілих, допит свідків, допит обвинуваченого.

Після цього, 27 червня 2023 року перед початком дослідження письмових доказів судом було запропоновано наступний порядок їх дослідження: 1) або сторона захисту одразу висловлює свої заперечення на письмові матеріали сторони обвинувачення; 2) або сторона захисту скористається своїм правом на висловлення заперечень після оголошення та долучення прокурором всіх письмових матеріалів.

Захисник ОСОБА_4 наголосив на необхідності висловлювати свої заперечення одразу на кожен долучений до матеріалів справи доказ стороною обвинувачення, якщо такі заперечення у нього будуть.

У судових засіданнях 27 червня 2023 року, 27 липня 2023 року та 07 вересня 2023 року прокурором були оголошені та долучені письмові матеріали, а захисник ОСОБА_4 висловлював на них свої заперечення та звертав увагу суду неналежність чи недопустимість окремих доказів.

12 жовтня 2023 року, після долучення та оголошення стороною обвинувачення всіх письмових доказів у кримінальному провадженні за № 0004996 від 05.12.2020, з урахуванням обсягу матеріалів, суд оголосив перерву для надання можливості стороні захисту повторно ознайомитись з долученими до матеріалів справи документами підготувавши свої заперечення.

Сторона захисту своїм правом на повторне ознайомлення з усіма матеріалами не скористалась та 26 жовтня 2023 року під час судового засідання заявила клопотання про безпосереднє дослідження наданих прокурором доказів головуючим суддею.

Вказане клопотання захисник фактично зводить до того, що суд безпосередньо не здійснив дослідження письмових доказів, оскільки головуючий суддя не зачитувала вголос всі письмові документи, які долучені стороною обвинувачення, що вважає порушенням вимог КПК України.

Втім, суд не може погодитись з такими доводами захисника.

Так, безпосередність дослідження доказів означає звернену до суду вимогу про дослідження ним всіх зібраних у конкретному кримінальному провадженні доказів шляхом допиту обвинувачених, потерпілих, свідків, експерта, огляду речових доказів, оголошення документів, відтворення звукозапису і відеозапису тощо. Ця засада кримінального судочинства має значення для повного з`ясування обставин кримінального провадження та його об`єктивного вирішення.

Безпосередність сприйняття доказів дає змогу суду належним чином дослідити і перевірити їх (як кожен доказ окремо, так і у взаємозв`язку з іншим доказами), здійснити їх оцінку за критеріями, визначеними у ч. 1 ст. 94 КПК України, і сформувати повне та об`єктивне уявлення про фактичні обставини конкретного кримінального провадження.

Суд зазначає, мета норм, які регулюють дослідження письмових доказів у суді, полягає у тому, щоб кожна сторона отримала доступ до цих доказів, аби мати можливість звернути увагу суду на аспекти, важливі для обґрунтування її позиції. Якщо з певних причин сторона вважає, що письмовий документ має бути повністю або частково оголошений вголос, вона має право заявити таке клопотання відповідно до частини 1 статті 358 КПК України.

Разом з тим, КПК України не визначає, хто саме має оголосити ці докази.

Виходячи зі змісту частин 1 та 2 статті 22 КПК України подання суду доказів, і, відповідно, забезпечення такого способу їх подання, який забезпечить потреби суду і права інших учасників провадження, покладається на сторону, яка надає такі докази або посилається на них. У певних випадках, ураховуючи особливі потреби сторони, суд може прийняти цей обов`язок на себе.

Такий висновок знайшов своє відображення у постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 127/21324/16-к (касаційне провадження № 51-922км19).

Так, під час розгляду цього кримінального провадження, прокурор в ході долучення та оголошення письмових матеріалів посилався на ті докази, які обґрунтовують його позицію з приводу висунутого обвинувачення, і в окремих випадках, за клопотанням захисника ОСОБА_4 , оголошував їх або повністю або частково. Водночас під час проведення цих судових засідань сторона захисту також висловлювала свої доводи з приводу долучення деяких процесуальних документів.

Отже, дослідження письмових доказів відбувалось за тим порядком, який визначив суд та з яким погодилась сторона захисту, та який при цьому відповідає положенням кримінального процесуального закону.

Суд також звертає увагу на те, що такий порядок дослідження письмових доказів був і під час судового розгляду матеріалів кримінального провадження за № 0002106 від 06.04.2020, в ході якого були оголошені, дослідженні та долучені всі письмові докази сторони обвинувачення.

Таким чином, суд не вбачає порушень вимог кримінального процесуального закону, позаяк при дослідженні письмових доказів належним чином досліджує і перевіряє їх (як кожний доказ окремо, так і взаємозв`язку з іншими доказами), та надасть їм оцінку після завершення судового розгляду у нарадчій кімнаті, під час ухвалення остаточного судового рішення.

Враховуючи наведене, суд вважає, що клопотання захисника ОСОБА_4 не підлягає задоволенню.

З огляду на викладене та керуючись статтями 22, 23, 345, 349 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про повторне дослідження у судовому засіданні всіх наданих прокурором письмових доказів, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1