Справа № 626/1948/23
Провадження № 1-кс/626/1290/2023
УХВАЛА

16 листопада 2023 року м.Красноград

Красноградський районний суд Харківської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , яки народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Дніпродзержинськ Дніпропетровської області, громадянина України, освіта не повна середня, не працює, проживає без реєстрації в АДРЕСА_1 , раніше засуджений: 03.10.2018 року Баглійським районним судом м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області за ч.1,2 ст.190, ч.2,3 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі; 02.11.2018 року Софіївським районним судом Дніпропетровської області за ч.1 ст.190, ч.1 ст.309 КК України до 3 років 2 місяців позбавлення волі; у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.246 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

Заступник начальника СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 ..

В обґрунтування клопотання слідчий посилається, що ОСОБА_5 , 12.07.2023 близько 10-ї години точного часу органом досудового розслідування не встановлено, діючи з прямим умислом направленим на незаконну порубку дерев для власних цілей, прибув у квартал 69 виділ 1 урочище "Дем`янів ліс", що знаходиться на території Зачепилівської селищної ради Красноградського району Харківської області та перебуває в обслуговуванні Зачепилівського лісництва Філії "Зміївське лісове господарство" ДП "Ліси України". У подальшому ОСОБА_5 реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи, що своїми діями спричинює шкоду довкіллю, незаконно, всупереч ст. 66 Конституції України, яка зобов`язує кожного не заподіювати шкоду природі, порушуючи Порядок спеціального використання лісових ресурсів, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 № 761, за допомогою бензопил марки "Goodluck", умисно, самовільно, незаконно, не маючи спеціального дозволу - лісорубного квитка, зрізав до ступеня припинення росту одну деревину породи акація діаметром пня 55 см., загальною кубомасою 1,65 м3, дев`ять дерев породи ясень діаметрами пнів 52см., 17см., 13см., 12см., 50см., 55см., 26см., 30см., 38см., загальною кубомасою 5, м3, дві деревини породи берест діаметром пнів 43см., 35см., загальною кубомасою 1,455 м3, чотирнадцять дерев породи клен діаметрами пнів 16см., 20см., 26см., 16см., 36см., 14см., 33см., 27см., 40см., 50см., 20см., 25см., 15см., 14см.,загальною кубомасою 4,381 м3.

Згідно розрахунку розміру завданих збитків виконаного Зачепилівським лісництвом філії "Зміївське лісове господарство" ДП "Ліси України" відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу" своїми діями ОСОБА_5 заподіяв навколишньому природному середовищу істотну шкоду, в розмірі 209529 гривень 47 копійок, що арифметично підтверджується висновком експерта Харківського НДЕКЦ при МВС України № СЕ-19/121-23/15793-ЕК від 28.07.2023.

У зв`язку з викладеним, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, незаконній порубці лісу, тобто незаконній порубці дерев у лісах, що спричинило істотну шкоду та спричинили тяжкі наслідки.

10.08.2023 громадянину ОСОБА_5 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

Слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. При цьому слід врахувати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

15.11.2023 року о 11-й годині 30 хв. ОСОБА_8 затримано в порядку ст.208 КПК України.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину. Підозрюваний може незаконно впливати на свідків, потерпілого, (п.3 ч.1 ст.177 КПК України), щоб останні не надавали свідчень, які б підтверджували його причетність до вчинення злочину; вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ст. 177 КПК України).

У судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні клопотання, посилаючись на ризики передбачені ст. 177 КПК України, які підтверджуються наданими до суду матеріалами клопотання. Захисник просив застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід відповідно до вимог закону не пов"язаний з триманням під вартою. Підозрюваний ОСОБА_5 просив обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши учасників судового провадження, прийшов до наступного висновку: органом досудового розслідування Красноградського РВП ГУНП в Харківській області 13.07.2023 року внесена інформація за № 0000717 до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 246 КК України. Письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручене 10.08.2023 року, допитано свідків, потерпілого.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров"я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини. У відповідності до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключного у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м"яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених ч.5 ст. 176 КПК України.

Відповідно до п.3 ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи у продовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтовано гарантіями явки до суду.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.246 КК України та не заперечує факт вчинення кримінального правопорушення.

Суд враховує, що сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Оцінюючи ризик переховування ОСОБА_5 з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особистість підозрюваного встановлено, що він є громадянином України, що проживає без реєстрації на території Красноградського району, свою провину за ч.4 ст.246 КК України визнає та розкаюється у скоєному. З цих підстав, є незначним ризик того, що підозрюваний, під важкістю відповідальності, переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду або вчинить інше кримінальне правопорушенняу.

При цьому суд звертає увагу, що не надано доказів того, що існують ризики, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого.

У відповідності до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м"яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе, передбачені пунктом 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м"який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя зазначає, що стороною обвинувачення не було доведено, що наявним ризикам не можливо запобігти шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, серед яких, зокрема, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

При вирішенні питання щодо переліку обов`язків, які необхідно покласти на підозрюваного, слідчий суддя також враховує тяжкість, предмет та спосіб вчинення кримінального правопорушення, наявність у підозрюваного місця проживання, достатність запобіжного заходу для запобігання ризику перешкоджання кримінальному провадженню.

У відповідності до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

З урахуванням всього викладеного, слідчий суддя вважає, що не надано достатніх доказів щодо необхідності застосування до підозрюваного такого суворого запобіжного заходу як взяття під варту і можливо застосувати стосовно ОСОБА_7 більш м"який запобіжний захід. На думку слідчого судді, саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З урахуванням вимог ч. 7 ст. 194 КПК України, відповідно до якої обов"язки, передбачені частиною пятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців, а також враховуючи положення ст. 219 КПК України, строк дії покладених на підозрюваного обов`язків слід визначити до 22 листопада 2023 року.

На підставі ст.ст.176,177,178,181,183,184,193,194,196,309 КПК України слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання заступника начальника СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, в період часу з 22-ї години до 06-ї години до 22 листопада 2023 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; утримуватися від спілкування з свідками; в період часу з 22-ї години до 06-ї години не залишати місце фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити строк перебування під домашнім арештом ОСОБА_5 до 22 листопада 2023 року.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники поліції, що здійснюють контроль за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з"являтися у житлове приміщення цієї особи, вимагати надавати будь-яких пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього судом обов`язків.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1