Справа № 303/1549/24
Провадження № 1-кс/303/245/24
У Х В А Л А

19 лютого 2024 року м. Мукачево

Слідчий суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участю: прокурора Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3

старшого слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника - адвоката ОСОБА_6

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, не одруженого, не працюючого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.129 та ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні №0000260, внесеному до ЄРДР 16.02.2024 року.

у с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_4 , 19 лютого 2024 року, звернувся до слідчого судді в порядку ст.183 КПК України з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.129 та ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні №0000260, внесеному до ЄРДР 16.02.2024 року.

Повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручено 17.02.2024 року о 12.44 год..

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з доданими до нього матеріалами, слідчим вручена ОСОБА_5 17 лютого 2024 року о 12:51 год., що стверджується її підписом та підписом захисника.

16 лютого 2024 року о 20:14 год. ОСОБА_5 було затримано на підставі ст.208 КПК України.

Дане клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183,184 КПК України.

Клопотання слідчого мотивоване тим, що «досудовим розслідуванням встановлено, що 16 лютого 2024 року, близько 14 годині 00 годині ОСОБА_5 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись у приміщенні кухні, квартири АДРЕСА_1 , діючи з умислом, спрямованим на погрозу вбивством ОСОБА_7 , усвідомлюючи характер своїх дій та розуміючи, що ця погроза може викликати у ОСОБА_7 реальне побоювання за своє життя, в ході сварки, пішовши в кімнату в які проживає та взявши в руки ручну гранату типу М-67, повернувшись в приміщення кухні, та в усній формі став висловлювати слова нецензурної лайки та погрози вбивством ОСОБА_7 , шляхом застосування ручної гранати, які остання, виходячи з обстановки, що склалася, та агресивної поведінки ОСОБА_5 , сприйняли як реальну та дійсну погрозу позбавлення її життя. Після чого, ОСОБА_7 підійшовши ОСОБА_5 вирвала з руки останнього ручну гранату, на що ОСОБА_5 продовжував словесно погрожувати фізичною розправою ОСОБА_7 , на що в приміщення кухні зайшла ОСОБА_8 , на що ОСОБА_5 продовжував здійснювати погрози вбивством ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , до приїзду працівників поліції та припинення його протиправних дій.

Вказані дії ОСОБА_5 кваліфіковано як кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч.1 ст.129 КК України - погрозі вбивством, якщо були реальні підстави побоюватися здійснення цієї погрози.

Крім цього, у не встановленим досудовим слідством день та час, ОСОБА_5 , придбав гранату яка згідно довідки про категорію вибухонебезпечності являється ручною гранатою типу М-67 з маркуванням COMP B DAZ20C022-004/TNS17C026-007, 2891, є вибуховим пристроєм, і потім діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх караність, зберігав за місцем проживання в квартирі АДРЕСА_1 . В подальшому, працівниками Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, під час перебування на виклику за повідомленням ОСОБА_8 , за місцем проживання ОСОБА_5 , виявили в останнього вказану ручну гранату типу М-67, яка була вилучена працівниками Мукачівського РУП.

Вказані дії ОСОБА_5 кваліфіковано як кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч.1 ст.263 КК України - незаконному придбанні, зберіганні, вибухових пристроїв, без передбаченого законом дозволу.

16.02.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

17.04.2024 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 263 та ч. 1 ст. 129 КК України.

У вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та проживаючий АДРЕСА_1 , українець, громадянин України, не працюючий, не одружений, із середньою спеціальною освітою.

Відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність декількох ризиків, передбачених у п.1, п.2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

А також, враховувати реакцію суспільства та соціальні наслідки правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 може продовжувати здійснювати подібні цьому злочини, а тому перебування підозрюваного під вартою є виправданим та слугує інтересам громади у демократичному суспільстві.».

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали в повному обсязі, з наведених у ньому підстав.

При цьому слідчий зазначає, що оголошена ОСОБА_5 підозра у вчиненні кримінальних правопорушень обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами. У вчиненні даного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та проживаючий АДРЕСА_1 , українець, громадянин України, не працюючий, не одружений, із середньою спеціальною освітою. Враховуючи той факт, що ОСОБА_5 вчинив кримінальний проступок та тяжкий злочин, із погрозою застосування насильства, відповідальність за які передбачена у виді позбавлення волі на строк до семи років, не сприяє досудовому розслідуванню, на даний час ніде не працює, осіб, які б поручились за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків, які викликають довіру суду не встановлено, тому обрати відносно останнього запобіжні заходи у вигляді особистого зобов`язання, особистої порука, застави, та домашнього арешту, не надається можливим. Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого у п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може: переховуватися від органу досудового слідства, зокрема це підтверджується тим, що він вчинив кримінальні правопорушення, в умовах воєнного стану, за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі трьох до семи років, розуміючи які наслідки це створює останній може уникати від притягнення його до відповідальності. Так, у справі «Титаренко проти України» Європейський суд, серед іншого, зазначив, що серйозність висунутих обвинувачень та поведінка обвинуваченого, в тому числі ризик переховування від органу досудового розслідування (суду) може свідчити про необхідність тримання під вартою останнього, в тому числі протягом тривалого часу та не свідчить про порушення конвенційних права тому з метою уникнення від кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, щодо зміни їхніх показів на судовому розгляді. Зокрема, ОСОБА_5 може перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, продовжувати вчиняти погрози, щодо потерпілих які з ним проживають та свідків даного кримінального правопорушення, оскільки останній знаючи, які склалися для нього обставини та до чого вони можуть призвести, з метою уникнення покарання може відшукати свідків даної події, чинити на них психологічний або фізичний вплив з метою примусити їх до зміни або відмови від своїх показів, а також схиляти свідків до дачі неправдивих показань про вчинення ним кримінального правопорушення, мотивуючи тим, що їхні покази зможуть призвести до притягнення його до кримінальної відповідальності, що в сукупності унеможливить повноту, всебічність та неупередженість при розслідуванні даного кримінального провадження; вчинити інше кримінальне правопорушення, так як наважилась на вчинення злочинів і аналогічно може вчинити знову кримінальне правопорушення відносно потерпілих з якими проживає. Таким чином, підставою застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень та наявність вищевказаних ризиків.

Слідчим додано до матеріалів клопотання копію витягу з ЄРДР за №0000260 від 16.02.2024 року, копію протоколу №84 80/2024 від 16.02.2024 року про медичний огляд ОСОБА_5 для встановлення стану сп`яніння; копію протоколу затримання підозрюваного у вчиненні злочину від 16.02.2024 року; копію повідомленням ОСОБА_5 про підозру від 17.02.2024 року; копію протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 16.02.2024 року; копію постанови про об`єднання матеріалів досудових розслідувань від 17.02.2024 року; копію протоколу огляду місця події від 16.02.2024 року; копію довідки про вибухонебезпечність виявлених вибухових матеріалів від 16.02.2024 року; копію акту перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 16.02.2024 року; копію протоколу допиту потерпілої ОСОБА_7 від 16.02.2024 року; копію протоколу допиту потерпілої ОСОБА_8 від 16.02.2024 року.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснив, що повністю розуміє про мотиви та підстави заявленого клопотання щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. З клопотання ознайомлений, знає суть та підстави пред`явленої йому підозри, просить відмовити в задоволенні клопотання про тримання його під вартою, та обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки, він не має наміру ухилятися від слідства та суду.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 підтримала позицію свого довірителя, та просила обрати відносно її довірителя ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, включаючи витяг з ЄРДР щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, заслухавши думку прокурора, слідчого, позицію підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку:

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі якщо, прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з яким обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор довели наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч.1 ст.129 та ч.1 ст.263 КК України, за які може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк до 7-ми років та достатніх підстав вважати, що існує ризик: переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (злочину) та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК та не підлягає розширеному тлумаченню.

З огляду на те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суду слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Слідчим та прокурором у клопотанні і судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального проступку та тяжкого злочину, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7 років, та наявність ризику, передбаченого ст.177 КПК України, що вказує на його нестійкі моральні переконання, не має постійного доходу, а тому існує ризик, що обвинувачений перебуваючи на волі може переховуватися від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, у зв`язку з чим, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст.177 КПК України, а тому підозрюваному ОСОБА_5 слід застосувати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, в судовому засіданні не здобуто відомостей, які би безумовно свідчили про неможливість тримання підозрюваного ОСОБА_5 під вартою, також в судовому засіданні не отримано відомостей, щодо міцних соціальних зв`язків чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики передбачені ст.177 КПК України.

Отже, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного/обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, слідчий суддя вважає, що наявні підстави для обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, альтернативні (більш м`які) запобіжні заходи не в змозі гарантувати належну поведінку підозрюваного, а тому наявна необхідність застосування такої міри запобіжного заходу, як тримання під вартою із визначенням строку у межах шістдесяти днів, відповідно до ч.1 ст.197 КПК України.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним/обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.

Враховуючи обставини кримінального провадження, фінансову можливість підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу враховуючи п.2 ч.5 ст.182 КПК України, у двадцяти розмірах прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить - 60 560,00 гривень, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Крім цього, застосовуючи до обвинуваченого альтернативний запобіжних захід у вигляді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.

Керуючись: ст.176-178,182,183,193,194,196,198 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Клопотання старшого слідчого СВ Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.129 та ч.1 ст.263 КК України, у кримінальному провадженні №0000260, внесеному до ЄРДР 16.02.2024 року - задоволити.

Застосувати до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.129 та ч.1 ст.263 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто з 16.02.2024 року (з моменту його затримання) по 15 квітня 2024 року, включно.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави, враховуючи п.2 ч.5 ст.182 КПК України, в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - в сумі 60 560,00 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення ним застави у визначеному розмірі він підлягає звільненню з під варти і з того моменту буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення ОСОБА_5 застави, покласти на нього на строк два місяці, з 16.02.2024 року, наступні обов`язки:

1. прибувати до слідчого із встановленою періодичністю.

2. не відлучатися з м. Мукачево без дозволу слідчого, прокурора та суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та підлягає негайному виконанню органом досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1