ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

заявника ОСОБА_6 ,

представника заявника - адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції з ДУ «Темнівська виправна колонія (№100)» провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 22 листопада 2023 року,

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені слідчим суддею обставини.

Ухвалою слідчого судді відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноваженої особи ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві, щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що в ході аналізу поданої заяви та скарги, слідчим суддею не встановлено відомостей, які могли об`єктивно свідчити про ймовірність вчинення вказаного кримінального правопорушення, а заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді скасувати та зобов`язати уповноважену особу ТУ ДБР, розташованого в м. Полтава внести до ЄРДР відомості про вчинення злочину за його заявою від 04.09.2023 та розпочати досудове розслідування.

На обґрунтування апеляційних вимог посилається на те, що ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою та при розгляді скарги на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей в ЄРДР слідчий суддя не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діянні особи складу кримінального правопорушення, але слідчим суддею в порушення вимог КПК України надано оцінку відомостям, зазначеним у заяві.

Вказує, що в його заяві викладені обґрунтовані обставини, що свідчать про порушення закону суддею Чорнухинського районного суду Полтавської області ОСОБА_8 .

Позиції інших учасників судового провадження.

В суді апеляційної інстанції ОСОБА_6 та його захисник підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити. Прокурор до суду апеляційної інстанції не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, про що матеріали кримінального провадження містять документальне підтвердження.

Мотиви суду.

Відповідно до статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Колегія суддів вважає, що слідчим суддею вказаних вимог кримінального процесуального закону цілком дотримано.

Згідно з наданими матеріалами, ОСОБА_6 04.09.2023 звернувся до ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві із заявою про вчинення суддею Чорнухинського районного суду Полтавської області ОСОБА_9 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 375 КК України.

У вказаній заяві було викладено обставини, які на переконання ОСОБА_6 свідчать про скоєні кримінальні правопорушення суддею ОСОБА_9 , зокрема що зазначеним суддею винесено відносно нього вирок на підставі недопустимих доказів, які ОСОБА_6 вважає штучно створеними, підробленими.

При цьому, суддя ОСОБА_10 належним чином не оцінив такі докази, не виконав своїх прямих обов`язків, хоча знав про їх підробку.

Однак відомості за заявою в порушення вимог ст. 214 КПК України до ЄРДР не внесені.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказана норма закону є імперативною, оскільки не передбачає права слідчого, прокурора, дізнавача не вносити відомості до ЄРДР.

Однак, відомості повинні вноситися лише якщо зазначені у заяві обставини можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто подана заява має ідентифікуватися саме як заява про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на це, заявник у заяві має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Разом з тим, такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Також, згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18, провадження № 11-1263апп18), у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Разом із тим, як слідує із заяви ОСОБА_6 та його скарги до слідчого судді, вони не містять відомостей які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення та могли бути внесені до ЄРДР, а лише містять власні міркування та припущення щодо наведених ним обставин.

Заява ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення щодо судді Чорнухинського районного суду Полтавської області ОСОБА_11 фактично містить доводи незгоди з ухваленим вироком відносно ОСОБА_6 , тобто має ознаки скарги на таке рішення, яка подається у визначеному КПК України порядку до апеляційного суду, й законність якого може бути перевірена відповідно до вимог чинного законодавства.

В той же час, слід звернути увагу, що ОСОБА_6 просив внести відомості за ст. 375 та ст. 367 КК України.

Так, положення ст. 375 КК України, за Рішенням Конституційного Суду України № 7-р/2020 від 11 червня 2020 року, визнані такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), та ЗУ «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо усунення суперечностей у караності кримінальних правопорушень» № 3233-IX від 13 липня 2023 року виключені із Кримінального кодексу України.

В той же час, ст. 367 КК України передбачає кримінальну відповідальність за фактом службової недбалості, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб, або якщо такі дії спричинили тяжкі наслідки.

Відповідно до примітки до ст. 364 КПК України істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Тяжкими наслідками у статтях 364-367 вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Однак ОСОБА_6 , у поданій заяві, взагалі не згадує про заподіяння йому шкоди внаслідок вчинення даного кримінального правопорушення у розмірі, що відповідав би об`єктивній стороні складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 367 КК України, а відтак і не наведено об`єктивних обставин, які б вказували на вчинення зазначеного кримінального правопорушення.

На підставі наведеного, рішення слідчого судді є законним та вмотивованим, а тому підстав для задоволення апеляційних вимог, колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 22 листопада 2023 року без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4