Справа № 675/1422/23
Провадження № 1-кп/675/138/2023
У Х В А Л А

"29" вересня 2023 р. Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ізяслав кримінальне провадження № 0000461 про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ізяслав Хмельницької області, жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, освіта вища, одруженого, не працюючого, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що відповідно до наказу начальника Державної установи «Замкова виправна колонія (№ 58)» № 42/ОС-19 від 30 серпня 2023 року ОСОБА_4 призначено на посаду інспектора відділення соціально-психологічної служби відділу соціально-виховної та психологічної роботи Державної установи «Замкова виправна колонія (№ 58)».

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про захист працівників суду і правоохоронних органів» ОСОБА_4 є працівником правоохоронного органу, під час виконання покладених на нього службових обов`язків є представником влади і перебуває під захистом держави. Законні вимоги та розпорядження під час виконання ним службових обов`язків є обов`язковими до виконання фізичними та юридичними особами.

ОСОБА_4 , будучи працівником установи з питань виконання кримінальних покарань та пробації, відповідно до вимог ст.ст. 9, 11 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України зобов`язаний свято і непорушно додержуватись Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, бути дисциплінованим, поводитись з гідністю і честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

Не зважаючи на це, всупереч вищенаведеним нормам законодавства України ОСОБА_4 , будучи військовослужбовцем та працівником правоохоронного органу, вчинив умисне правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а саме: ст.ст. 2, 7, 12, 25, 27 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори» при наступних обставинах.

Так, 23 червня 2023 року ОСОБА_4 , перебуваючи у невстановлений час у невстановленому досудовим розслідуванням місці на території Хмельницької області за допомогою месенджера «Telegram» через мережу Інтернет у невстановленої досудовим розслідувань особи замовив психотропну речовину амфетамін, обіг якої обмежено, для власного вживання без мети збуту.

У свою чергу 21 червня 2023 року близько 21 год. 26 хв. невстановлена досудовим розслідуванням особа через поштомат № 35518 ТОВ «Нова пошта», що знаходиться по вул. Головній, 216 Б у м. Чернівці, поштовим зв`язком передала фірмовий полімерний пакет ТОВ «Нова пошта» № 5248, у середині якого був полімерний пакет, наповнений порошкоподібною речовиною, яка в своєму складі містила психотропну речовину амфетамін, обіг якої обмежено, масою 0,7366 г.

Надалі, 23 червня 2023 року близько 13 год. 25 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи у приміщенні відділення № 1 ТОВ «Нова пошта», що в м. Ізяслав по вул. Заславській, 6 Шепетівського району Хмельницької області, у порушення вимог ч. 2 ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини та прекурсори», згідно якої діяльність з обігу наркотичних засобів і психотропних речовин, включених до таблиці 1 Переліку на території України забороняється, отримав адресовану йому вищевказану посилку з описаним вище вмістом, таким чином, незаконно придбав психотропну речовину амфетамін масою 0,7366 г, обіг якої згідно Списку № 2 Таблиці І Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженого Постановою КМУ № 770 від 06 травня 2000 року, обмежено та яку ОСОБА_4 незаконно зберігав при собі без мети збуту з метою власного вживання до виявлення та вилучення працівниками поліції неподалік приміщення відділення № 1 ТОВ «Нова пошта», що в м. Ізяслав по вул. Заславській, 6 Шепетівського району Хмельницької області.

Тобто ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, а саме: у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту.

Під час проведення підготовчого судового засідання обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 подали до суду спільне клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України на підставі ст. 45 КК України в зв`язку з дійовим каяттям.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти задоволення зазначеного клопотання.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 286 КПК України звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом. Якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно з ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Статтею 44 КК України передбачено, що особа, яка вчинила кримінальний проступок, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Згідно з вимогами ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе за наявності умови - вчинення особою вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; а також підстави - дійового каяття, яке полягає у щирому розкаянні особи у вчиненому кримінальному правопорушенні, активному сприянні нею у розкритті цього правопорушення та повному відшкодуванні завданих збитків або усуненням заподіяної шкоди.

Щире каяття засвідчує критичну оцінку винним вчиненого ним кримінального правопорушення, співчуття до потерпілих, прагнення зменшити негативні наслідки його протиправної поведінки. Розкаяння передбачає, окрім визнання особою факту вчинення злочинних дій, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в визнанні негативних наслідків злочину для потерпілої особи, намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого. Факт щирого каяття особи у вчиненні кримінального правопорушення повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 вперше вчинив кримінальний проступок, яким не завдано шкоди жодній особі, після вчинення якого щиро розкаявся, активно сприяв розкриттю проступку, що виразилось у добровільній видачі працівникам поліції незаконно придбаної ним психотропної речовини.

Сам обвинувачений не заперечує проти закриття кримінального провадження з підстав звільнення його від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України у зв`язку із дійовим каяттям, і в судовому засіданні підтвердив добровільність надання згоди на закриття справи та наполягає на задоволенні клопотання про звільнення його від кримінальної відповідальності з цієї підстави.

Крім того, суд бере до уваги наступне.

Звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям як функція за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням суду.

Отже, мінімальні вимоги, яким має відповідати позитивна посткримінальна поведінка у виді активного сприяння розкриттю кримінального правопорушення, полягають у добровільній дачі правдивих і повних свідчень про всі відомі особі обставини злочинного діяння.

Такі висновки суду узгоджуються із правовою позицією Верховного Суду, зазначеною в постанові від 16 грудня 2021 року (справа № 346/4094/20, провадження №51-4481 км 21).

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Таким чином, клопотання слід задовольнити та звільнити обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України із закриттям кримінального провадження, оскільки підстави, які б унеможливлювали застосування положень ст. 45 КК України відсутні.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 118 КПК України процесуальні витрати складаються із витрат, пов`язаних із залученням потерпілих, свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів.

Процесуальні витрати виникають та пов`язані зі здійсненням кримінального провадження, є матеріальними витратами органів досудового розслідування, прокуратури, суду та інших учасників кримінального провадження.

Частиною 1 статті 126 КПК України визначено, що суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 червня 2020 року у справі № 598/1781/17 дійшла висновку, що кримінальний процесуальний закон не обмежує можливість вирішення питання розподілу процесуальних витрат виключно обвинувальним вироком.

Суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті. Очевидно, що, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, розподіл процесуальних витрат тощо. Таким чином, ВП ВС вважає, що це питання може бути вирішене й ухвалою суду.

Нормами КПК України встановлено, що, ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат (п. 13 ч. 1 ст. 368, ч. 4 ст. 374 КПК України).

Оскільки ст. 126 КПК України визначено, що означене питання може бути вирішено й ухвалою суду, ВП ВС робить висновок, що у випадку наявних судових витрат або заявлення учасниками кримінального провадження клопотання про компенсацію процесуальних витрат суд, ухвалюючи остаточне рішення за результатами розгляду кримінального провадження (вирок або ухвалу), вирішує питання щодо розподілу процесуальних витрат.

Вказаний висновок суду узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 462/6473/16-ц, де зазначено, що процесуальні витрати, понесені, зокрема, у кримінальному провадженні, не є збитками, що можуть бути стягнуті шляхом подання цивільного позову до обвинуваченого. Такі витрати розподіляються виключно за правилами, встановленими главою 8 КПК України.

Отже, кримінальний процесуальний закон не обмежує можливість вирішення питання розподілу процесуальних витрат, зокрема витрат на залучення експертів, виключно обвинувальним вироком.

Суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті.

Тому витрати на залучення експерта у відповідності до ст. 124 КПК України підлягають стягненню з обвинуваченого на користь держави в повному обсязі.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна.

Питання про долю речових доказів слід вирішити відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 100, 124, 174, 284-286, 314, 372, 395 КПК України, ст. 45 КК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України у зв`язку з дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України.

Кримінальне провадження № 0000461 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, закрити.

Після набрання даною ухвалою законної сили скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 30 червня 2023 року на поліетиленовий пакет із амфетаміном, поліетиленовий пакет із биркою, частину картонного паперу із двома сережками, частину пінопласту з картонним папером та мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 9 Pro».

Речові докази по справі:

- поліетиленовий пакет із амфетаміном, поліетиленовий пакет із биркою, частину картону із двома сережками, частину пінопласту із картоном, які знаходяться на зберіганні у кімнаті зберігання речових доказів Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, знищити;

- мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 9 Pro», який знаходиться на зберіганні у кімнаті зберігання речових доказів Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, повернути обвинуваченому ОСОБА_4 .

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави 956 грн 00 коп судових витрат за проведення судової експертизи наркотичних засобів.

Ухвала суду може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1