ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 755/1740/20
провадження № 1-кп/753/1022/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" січня 2024 р. колегія суддів Дарницького районного суду міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1

судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 ,

представники потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,

обвинувачені ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0010422 від 24.07.2017, за обвинуваченням

ОСОБА_10 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Біла Церква, Київської області, громадянин України, одружений, із вищою освітою, який зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Дніпровського районного суду міста Києва від 02 липня 2009 року за ч. 4 ст. 187 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 11 років з конфіскацією майна, звільнений 04 жовтня 2013 року з Бориспільської ВК № 119 за постановою Бориспільського МРС із заміною покарання на виправні роботи на невідбутий строк 3 роки 6 місяців 16 днів,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115; ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 185; ч. 4 ст. 187; ст. 257; ч. 1 ст. 263 КК України,

ОСОБА_11 ,

ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця

м. Кропивницький Кіровоградської області, громадянина

України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 185; ч. 4 ст. 187; ст. 257 КК України,

встановила:

1. Історія провадження

1.1 Вказане кримінальне провадження вперше надійшло до суду 03 лютого 2020 року, а саме до Дніпровського районного суду міста Києва 03, де на підставі ч. 3 ст. ст. 35 КПК України протоколом автоматизованого розподілу судової справ між суддями від 03 лютого 2020 року для розгляду цього кримінального провадження визначено колегію суддів у складі трьох суддів.

Надалі, ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 лютого 2020 року за результатами проведення підготовчого судового засідання призначено кримінальне провадження до судового розгляду у складі суду присяжних за клопотанням обвинуваченого ОСОБА_10 .

Протоколом попереднього відбору присяжних від 05 лютого 2020 року були відібрані присяжні для розгляду вказаного кримінального провадження.

У подальшому, під час судового розгляду цього провадження, 28 листопада 2023 року голова Дніпровського районного суду міста Києва звернулась із поданням до Київського апеляційного суду про направлення вказаного кримінального провадження на розгляд до іншого суду у зв`язку із відсутністю присяжних, а відтак неможливістю утворити склад суду у Дніпровському районному суді міста Києва.

1.2 Колегія суддів Київського апеляційного суду 04 грудня 2023 року постановила ухвалу, відповідно до якої подання голови Дніпровського районного суду міста Києва задоволено та визначено підсудність вказаного кримінального провадження за Дарницьким районним судом міста Києва.

1.3 12 грудня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва з Київського апеляційного суду після визначення підсудності надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0010422 від 24.07.2017, за обвинуваченням ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115; ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 185; ч. 4 ст. 187; ст. 257; ч. 1 ст. 263 КК України, та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 185; ч. 4 ст. 187; ст. 257 КК України.

1.4 Відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України на підставі протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 12 грудня 2023 року для розгляду цього кримінального провадження визначено колегію суддів у складі головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Як встановлено з матеріалів провадження, попереднім складом суду у вказаному кримінальному провадеженні були частково досліджені письмові докази сторони обвинувачення.

У ч. 10 ст. 35 КПК України зазначається, що після складу суду розгляд кримінального провадження починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Так, суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог: 1) сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсенні судом до заміни судді; 2) суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в ропзорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведенні до заміни судді (ч. 2 ст. 319 КПК України).

1.5 Водночас ч. 6 ст. 34 КПК України чітко регулює, що суд, якому направлено кримінальне провадження з іншого суду, розпочинає судове провадження зі стадії підготовчого судового засідання незалежно від стадії, на якій в іншому суді виникли обставини для передачі кримінального провадження на розгляд іншого суду.

1.6 Отже, з огдяду на те, що вказана справа надійшла до Дарницького районного суду міста Києва після визначення підсудності розгляд цього кримінального провадження розпочинається зі стадії підготовчого судового засідання.

1.7 13 грудня 2023 року колегією суддів у складі головуючої судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 призначено підготовче судове засідання на 26 грудня 2023 року.

1.8 Колегією суддів у судовому засідання 26 грудня 2023 року було задоволено клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів стосовно обвинувачених ОСОБА_10 та ОСОБА_11 . У зв`язку із неможливістю прибуття у судове засідання захисника ОСОБА_11 - адвоката ОСОБА_9 , яка здійснює його захист у вказаному кримінальному провадженні підготовче судове засідання було відкладено до 25 січня 2024 року.

2. Проведення підготовчого судового засідання

Під час проведення підготовчого судового засідання 25 січня 2024 року головуючим у цій справі першочергово було роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_10 його на право на розгляд цього кримінального провадження судом присяжних, а також вказано, що оскільки Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, період дії якого триває на сьогоднішній день, з урахуванням положень ч. 10 ст. 615 КПК України суд присяжних утворити неможливо та це кримінальне провадження розглядається колегіально судом у складі трьох судів.

На що обвинувачений ОСОБА_10 не висловив жодних заперечень та просив розглядати кримінальне провадження у складі раніше визначеної колегії суддів.

Далі головуючим відповідно до вимог КПК України на обговорення учасників судового провадження поставлені питання щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта (ч. 2 ст. 314 КПК України) та вирішення питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду (ч. 2 ст. 315 КПК України).

Прокурор ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні вказав про відсутність підстав для закриття кримінального провадження, обвинувальний акт складений відповідно до вимог кримінального процесуального закону, просив постановити ухвалу про призначення судового розгляду у відкритому судовому засіданні та здійснювати розгляд цього кримінального провадження колегію суддів із застосуванням положень ч. 10 ст. 615 КПК України.

Представники потерпілих ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які представляють інтереси потерпілих ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , вважали за можливе призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Потерпілий ОСОБА_14 та його представник, адвокат ОСОБА_15 у підготовче судове засідання не прибули, попередньо через канцелярію суду надійшла заява про розгляд справи без їх участі, раніше заявлений цивільний позов попередньому складу суду підтримали у повному обсязі.

Потерпілий ОСОБА_16 у підготовче судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час проведення підготовчого судового засідання. Окрім цього, у матеріалах кримінального провадження є заява про розгляд справи без його участі.

Захисник ОСОБА_10 - адвокат ОСОБА_8 у підготовчому судовому засіданні не заперечував щодо можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта, будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, не заявив.

Обвинувачений ОСОБА_10 під час судового засідання підтримав думку захисника про можливість призначення справи до судового розгляду.

Захисник ОСОБА_11 - адвокат ОСОБА_9 не висловила заперечень щодо можливості призначення обвинувального акта у відкритому судовому засідання.

Обвинувачений ОСОБА_11 підтримав позицію свого захисника.

На питання головуючого всі учасники судового розгляду підтвердили, що не заперечують проти проведення підготовчого судового засідання, будь-яких клопотань, пов`язаних із призначенням обвинувального акта до судового розгляду, учасники не заявили.

Перед видаленням суду до нарадчої кімнати один із членів колегії суддів суддя ОСОБА_3 запропонував головуючому у цій справі ще раз роз?яснити обвинуваченому ОСОБА_10 його право на суд присяжних. Надавши при цьому власне тлумачення вимог кримінального процесуального закону та наголосив на неможливості застосування положень ч. 10 ст. 615 КПК України до вказаного кримінального провадження, позаяк начебто про це зазначено в ухвалі Київського апеляційного суду від 04 грудня 2023 року, оголосивши при цьому описову її частину.

Прокурор ОСОБА_5 , відповідаючи на питання судді ОСОБА_3 , повторно вказав, що після надходження обвинувального акта до Дарницького районного суду міста Києва слід застосувати положення ч. 10 ст. 615 КПК України, оскільки справа розглядається новим складом суду, а не раніше визначеним, і вже складом суду утвореним в іншому суді та під час воєнного стану.

На продовження цього прокурор також звертав увагу судді ОСОБА_3 , що суд апеляційної інстанції не вирішував питання складу суду у цьому кримінальному провадженні.

3. Щодо можливості застосування положень ч. 10 ст. 615 КПК України до цього кримінального провадження

3.1 За загальним правилом кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних (ч. 3 ст. 31 КПК України).

3.2 Статтею 12 КК України встановлена класифікація кримінальних правопорушень залежно від ступеня тяжкості, відповідно до якої, особливо тяжким злочином є злочин, за який передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі понад двадцять п?ять тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, позбавлення волі на строк понад десять років або довічного позбавлення волі.

3.3 Так, один із злочинів, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_10 , є особливо тяжким і за п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п?ятнадцяти років або довічне позбавлення волі з конфіскацією майна.

3.4 Обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді довічного позбавлення волі, під час підготовчого судового засідання має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього судом присяжних (ч. 2 ст. 384 КПК України).

3.5 Щодо раніше визначеного складу суду, то дійсно у лютому місяці 2020 року надійшов обвинувальний акт до Дніпровського районного суду міста Києва, 03 лютого 2020 року протоколом автоматизованого розподілу була визначена колегія суддів та під час проведення підготовчого судового засідання обвинуваченим ОСОБА_10 було заявлено клопотання про розгляд кримінального провадження судом присяжних. У Дніпровському районному суді міста Києва на підставі протоколу від 05 лютого 2020 року були попередньо відібрані присяжні для розгляду вказаного кримінального провадження.

Отже, станом на 2020 рік у цьому кримінальному провадженні при прийнятті вказаних процесуальних рішень при визначенні складу суду застосувались положення ч. 3 ст. 31 КПК України.

3.6 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, Указом Президента України № 64/2022 на всій території України було запроваджено воєнний стан, який продовжує діяти і на сьогодні.

3.7 Відповідно до ч. 3 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження в умовах воєнного стану мають відповідати загальним засадам кримінального провадження, зазначеним у частині першій цієї статті, з урахуванням особливостей здійснення кримінального провадження, визначених КПК України.

3.8 Специфіка регулювання кримінальних процесуальних правовідносин в умовах надзвичайних правових режимів полягає у тому, що вони регулюються не тільки загальними нормами і законодавством, яке діє в умовах нормальної життєдіяльності, а й надзвичайними законами, які мають свою специфіку застосування та відповідно впливають на особливості регулювання сфери кримінального провадження.

3.9 14 квітня 2022 року прийнятий Закон України № 2201-ІХ «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану».

3.10 Цим законом (який набрав чинності 01 травня 2022 року) стаття 615 КПК України доповнена частиною 10, якою встановлено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.

3.11 Отже, положення ч. 10 ст. 615 КПК України фактично призупинили можливість створення суду присяжних під час воєнного стану та з набранням чинності цією частиною. При цьому ця норма є імперативною і застосовується незалежно від того, чи є можливість утворити суд присяжних у відповідному суді під час дії воєнного стану.

3.12 Повертаючись до змісту ухвали Київського апеляційного суду від 04 грудня 2023 року слід наголосити, що дійсно судом апеляційної інстанції не вирішувалось питання щодо складу суду у цьому провадженні, оскільки предметом розгляду судом колегії суддів було лише подання голови Дніпровського районного суду міста Києва про визначення підсудності за іншим судом, про що і вказував прокурор у підготовчому судовому засіданні.

Вказане вочевидь не потребувало окремого обговорення серед учасників судового розгляду.

3.13 При цьому 04 грудня 2023 року у суді апеляційної інстанції прокурор заперечував проти зміни підсудності у зв`язку із неможливістю утворити склад суду присяжних та наголошував колегії суддів про необхідність у застосуванні положень ч. 10 ст. 615 КПК України до вказаного кримінального провадження, яке ще тоді перебувало на розгляді у Дніпровському районному суді міста Києва, оскільки після задоволеного самовідводу головуючого судді можливо було утворити новий склад суду із застосуванням згаданих положень ч. 10 ст. 615 КПК України вже під час воєнного стану.

3.14 В ухвалі Київського апеляційного суду від 04 грудня 2023 року, відповідаючи на доводи прокурора у її мотивувальній частині вказано дослівно: «положення ч. 10 ст. 615 КПК України відповідно якою кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, в цьому випадку застосовані бути не можуть, оскільки у цьому кримінальному провадженні склад суду за участю присяжних був визначений до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною».

3.15 Отже, з буквального тлумачення ухвали суду апеляційної інстанції від 04 грудня 2023 року можна зробити висновок, що колегія суддів дійсно констатувала неможливість застосування положень ч. 10 ст. 615 КПК України до вказаного кримінального провадження у Дніпровському районному суді міста Києва, оскільки склад суду у цьому кримінальному провадженні (та у цьому саме Дніпровському районному суді м. Києва) був визначений у лютому 2020 року, тобто до моменту введення воєнного стану та набрання чинності Закону України № 2201-ІХ.

3.16 Вказаний висновок апеляційного суду є однозначно зрозумілим, як і мотиви суду, чому подання голови Дніпровського районного суду міста Києва і було задоволено.

3.17 Втім, слід повторно вказати, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних (ч. 10 ст. 615 КПК України).

3.18 У вказаній нормі є дві вказівки щодо відліку часу - до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною.

3.19 Водночас вказане кримінальне провадження надійшло до Дарницького районного суду міста Києва 12 грудня 2023 року з суду апеляційної інстанції.

3.20 Склад суду визначається автоматизованою системою та склад суду у цьому кримінальному провадженні було визначено цього ж дня - 12 грудня 2023 року.

3.21 Відповідно до ч. 1 ст. 5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

3.22 Відтак слід наголосити, що процесуальний закон не передбачає зворотньої дії, на відміну від такої можливості щодо норм закону України про кримінальну відповідальність.

3.23 У цьому випадку варто наголосити на позиції колегії суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду (постанова від 14 лютого 2023 року, справа № 405/680/22, провадження № 51-1544км22) щодо застосовності у положеннях процесуального закону та визначенні термінів «рішення» і «дії», що мають різне смислове навантаження.

Водночас за наведеною позицією також вбачається, що відповідно до положень КПК України «рішення» і «дія» завжди мають самостійне значення.

Рішення приймається, а дія здійснюється, тому дія має початок і закінчення, однак рішення є саме одномоментним актом.

До вчинення процесуальної дії можуть бути залучені багато учасників, але процесуальне рішення приймається лише уповноваженою особою.

Верховний Суд дійшов висновку про те, що положення КПК України не дають жодних підстав вважати процесуальне рішення одним із різновидів процесуальної дії.

3.24 Отже, з наведеного правого висновку вбачається, що автоматизований розподіл справ між суддями це не дія, а прийняття рішення уповноваженою на те особою з працівників апарату суду, тобто є одномоментим актом і у момент прийняття цього рішення уповноважена особа має керуватися чинними положеннями Кримінального процесуального кодексу України.

3.25 У цьому випадку після визначення підсудності за Дарницьким районним судом міста Києва судовий розгляд буде здійснюватися не лише іншим складом суду, але й іншим судом першої інстанції під час дії воєнного стану.

3.26 Отже, немає жодних підстав стверджувати, що у цьому кримінальному провадженні до моменту введення воєнного стану та набрання чинності ч. 10 ст. 615 КПК України було саме визначено склад суду за участю присяжних.

3.27 Враховуючи оголошення одним із членів колегії суддів власної інтерпретації ухвали суду апеляційної інстанції та переліку питань, які були поставлені прокурору щодо того, як він розуміє положення ч. 10 ст. 615 КПК України та як саме на думку прокурора має реалізовуватись право обвинуваченого ОСОБА_10 на суд присяжних, то головуючий суддя мала поставити це питання на обговорення всіх учасників судового розгляду - представників потерпілих, захисників та обвинувачених, і головним чином обвинуваченого ОСОБА_10 , оскільки це власне лише його право.

3.28 Так, представники потерпілих підтримали позицію прокурора, вважали неможливим утворення суду присяжних у цьому кримінальному провадженні та наполягали на застосуванні положень ст. 615 КПК України.

3.29 Захисник ОСОБА_8 переконаний, що законодавець чітко врегулював зазначені питання та з урахуванням тих обставин, що обвинувальний акт надійшов до Дарницького районного суду міста Києва 12 грудня 2023 року, тобто під час дії воєнного стану, у цьому видадку слід застосовувати положення ч. 10 ст. 615 КПК України.

3.30 Захисник ОСОБА_9 , думку якої підтримав обвинувачений ОСОБА_11 , підтримали зазначені доводи захисником ОСОБА_8

3.31 Після з?ясування думки учасників підготовчого судового засідання, головуючим у цій справі, було вдруге роз?яснено обвинуваченому ОСОБА_10 його право на суд присяжних у цьому кримінальному провадженні та наголошено на неможливості утворити суд присяжних у цьому випадку з урахуванням положень ч. 10 ст. 615 КПК України.

3.32 Обвинувачений ОСОБА_10 вдруге чітко та ствердно вказав, що розуміє неможливість реалізації цього права, приймає ті обмеження, які наразі існують з урахуванням воєнного стану та додатково зазначив, що не наполягав би на суді присяжних навіть якби була можливість утворити такий склад суду. Додав до цього, що не бажає, щоб його справа розглядалась судом присяжних, навіть якби суд міг це реалізувати, оскільки у Дніпровському районному суді міста Києва судовий розгляд тричі починався спочатку через заміну присяжних і це впливає на розумний строк розгляду справи стосовно нього.

3.33 Підсумовуючи щодо цього питання, все ж таки слід наголосити, що право на колегіальний склад суду у визначених процесуальним законом випадках, на суд присяжних, що наразі на підставі згаданої ч. 10 ст. 615 КПК України є незастосовним, є безумовним правом лише обвинуваченої особи, яка може про це заявити суду, і не пов`язано із доводами інших осіб.

4. З огляду на викладене, кримінальне провадження з урахуванням ухвали Київського апеляційного суду від 04 грудня 2023 року підсудне Дарницькому районному суду м. Києва, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до положень статей 291, 292 КПК України, підстав для закриття кримінального провадження судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, порушень вимог КПК України при складанні обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, які б перешкоджали призначенню цього обвинувального акта до судового розгляду судом не встановлено, а тому колегія суддів дійшла висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115; ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 185; ч. 4 ст. 187; ст. 257; ч. 1 ст. 263 КК України, та ОСОБА_11 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 185; ч. 4 ст. 187; ст. 257 КК України.

Судове засідання у цьому кримінальному провадженні здійснювати у відкритому судовому засіданні раніше визначеною колегією суддів.

У судове засідання необхідно викликати прокурора Київської міської прокуратури, потерпілих та їх представників, обвинувачених та їх захисників.

Суд вважає за можливе прийняти цивільний позов потерпілого ОСОБА_14 до розгляду у цьому кримінальному провадженні.

Керуючись ч. 2 ст. 376 КПК України, статтями 314-316 КПК України, колегія суддів

постановила:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п. 6 ч. 2 ст. 115; ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 185; ч. 4 ст. 187; ст. 257; ч. 1 ст. 263 КК України, та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 5 ст. 185; ч. 4 ст. 187; ст. 257 КК України, на 16 годину 30 хвилин 31 січня 2024 року.

Прийняти цивільний позов потерпілого ОСОБА_14 до розгляду у цьому кримінальному провадженні.

Кримінальне провадження розглядати у відкритому судовому засіданні колегіально судом у складі трьох суддів.

Для участі у судовому засіданні викликати сторони кримінального провадження: прокурора Київської міської прокуратури, потерпілих та їх представників, обвинувачених та їх захисників.

Ухвала оскарженню не підлягає.

головуючий суддя ОСОБА_1

суддя ОСОБА_2

суддя ОСОБА_3