Провадження №: 1-кс/755/3196/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" жовтня 2023 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002282 та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 17.03.2020 року вироком Дніпровського районного суду м.Києва за ч.2 ст.15 ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ст.71 КК України до покарання у вигляді 6 місяців арешту;

- 07.04.2023 року вироком Дніпровського районного суду м.Києва за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185, ч.1 ст.70 КК України до покарання у вигляді 3 років 6 місяців позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком - 3 роки;

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

10.10.2023 року слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0002282.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 20.06.2023 року, приблизно о 11 годині 30 хвилин, ОСОБА_5 перебуваючи за адресою: м.Київ, Харківське шосе, 4/1, побачив свого наглядного знайомого - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який у той час перебував в стані алкогольного сп?яніння, ОСОБА_5 , підійшов до місця перебування ОСОБА_7 , а саме АДРЕСА_3 .

В подальшому, в ході спілкування ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_7 про те, що він відчуває себе не добре, на що ОСОБА_7 запропонував йому грошові кошти, які знаходились на його банківській карті. Далі, ОСОБА_7 повідомив, що 200 гривень ОСОБА_5 може зняти собі задля покупки ліків для поліпшення самопочуття, а також зняти 1100 гривень та передати йому як власнику грошових коштів. Надалі ОСОБА_7 надав власну банківську карту АТ «ПриватБанк», яка підв?язана до розрахункового рахунку НОМЕР_1 , та пароль від неї ОСОБА_5 для зняття останнім грошових коштів на загальну суму 1300 гривень.

Так, ОСОБА_5 20.06.2023 року, приблизно о 11 годині 50 хвилин, пройшов до банкомату АТ «ПриватБанк», що розташований за адресою: м.Київ, Харківське шосе, 2, для зняття грошових коштів. Перебуваючи біля банкомату, ОСОБА_5 перед зняттям вирішив перевірити кількість грошових коштів, які можна було зняти, та виявив, що на картці, яку надав ОСОБА_7 , встановлений кредитний ліміт у розмірі 39000 грн.

В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном шляхом таємного викрадення, вчиненого в умовах воєнного стану, з метою власного протиправного збагачення, а саме заволодіння грошовими коштами у сумі 33800 гривень, що містилися на рахунку потерпілого ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливих мотивів, усвідомлюючи противоправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, ОСОБА_5 розуміючи безпорадний стан у зв?язку з алкогольним сп?янінням ОСОБА_7 , та розуміючи те, що останній не помітить відсутність грошових коштів, зняв грошові кошти 10-ма операціями, а саме: 11:50 у розмірі 1000 грн, 11:51 у розмірі 1000 грн, 11:52 у розмірі 1000 грн, 11:52 у розмірі 5000 грн, 11:53 у розмірі 10000 грн., 11:55 у розмірі 1500 грн, 15:19 у розмірі 2000 грн, 15:19 у розмірі 5000 грн, 15:20 у розмірі 5000 грн, 15:22 у розмірі 3600 грн. Вказані зняття грошових коштів, було здійснено на загальну суму 35100 гривень, використовуючи банкомат, що розташований за адресою: м.Київ, Харківське шосе, 2.

Після чого, ОСОБА_5 , повернувся до ОСОБА_7 , який продовжував перебувати за адресою: АДРЕСА_3 , повернув йому банківську картку та 1100 гривень, а іншими грошовими коштами у сумі 200 гривень та 33800 гривень розпорядився на власний розсуд.

Загальна сума завданого матеріального збитку потерпілому ОСОБА_7 становить 33800 гривень.

06.10.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Підставою для повідомлення про підозру у скоєнні зазначеного кримінального правопорушення послужила наявність достатніх доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а саме: протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протокол пред?явлення особи для впізнання; протокол тимчасового доступу до речей і документів; протокол огляду речових доказів; іншими матеріалами кримінального провадження.

На думку слідчого, підставою до застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий вважає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене кримінальне ОСОБА_5 правопорушення, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Ризиком того, що ОСОБА_5 може перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він офіційно не працюючий, а свої матеріальні потреби задовольняє злочинним шляхом, оскільки раніше притягався до кримінальної відповідальності, зокрема і за вчинення корисливих злочинів, підозрюється у вчинення злочину проти власності.

Таким чином, більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Тому, враховуючи перелічені ризики, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки він співпрацює зі слідством, самостійно з`явився до суду для розгляду даного клопотання та на даний час проходить лікування, оскільки нещодавно потрапив в ДТП.

Вислухавши доводи та пояснення підозрюваного, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу і дослідивши матеріали справи в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 24.06.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України (кримінальне провадження №0002282).

Відповідно до ст184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

До клопотання додаються:

1) копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких слідчий, прокурор вважає за необхідне допитати під час судового розгляду щодо запобіжного заходу;

3) підтвердження того, що підозрюваному, обвинуваченому надані копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог Кримінально процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтував доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень та долучено розписку підозрюваного про вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу - у тримання під вартою, а також копії матеріалів, які обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

06.10.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом пред?явлення особи для впізнання; протоколом тимчасового доступу до речей і документів; протоколом огляду речових доказів; іншими матеріалами кримінального провадження.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний раніше судимий за злочини проти власності, має тісні соціальні зв`язки, неофіційно працює, має постійне місце проживання в місті Києві.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На думку слідчого судді, окрім констатації, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, прокурором не наведені жодні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання запобіжного заходу, менш суворого, ніж тримання під вартою, який обмежує у свободі ОСОБА_5 , останній буде ухилятись від слідства та суду.

Окрім цього, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.17 рішення ЄСПЛ від 02 серпня 2001 року у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої з огляду на їхній вплив та спосіб виконання, обидва застосовані … запобіжні заходи - тримання під вартою у в`язниці і домашній арешт - були позбавленням волі за змістом підпункту (с) пункту 1 Статті 5 Конвенції.

Також слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, вчинення іншого кримінального правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання у м.Києві, а також те, що останній самостійно з?явився до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає, що вагомих підстав для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002282 відносно ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з перебуванням останнього за місцем свого проживання: АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 06 грудня 2023 включно.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, цілодобово, за виключенням випадків необхідності надання медичної допомоги та необхідності перебування в укритті під час повітряної тривоги.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця проживання та роботи;

- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон;

- докласти зусиль до пошуку роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`явитися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Визначити строк дії даної ухвали слідчого судді - до 06 грудня 2023 включно.

Виконання ухвали доручити співробітникам органів Національної поліції за місцем проживання підозрюваного. Контроль за виконанням цілодобового домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження, та прокурора.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і повідомити про це суд.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 негайно прибути до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово. Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурора та слідчого у даному кримінальному провадженні.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.

Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 15-10 годині 13 жовтня 2023 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду

м.Києва ОСОБА_1