29 грудня 2023 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_7 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,-
28 грудня 2023 року старший слідчий старшого слідчого СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, яке погоджено прокурором відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст.307 КК України. В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1,2 ст.307 КК України, який є тяжкими злочином, та існують передбачені ст.177 КПК України ризики , а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, приховування чи спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Заслухавши пояснення прокурора та слідчого, які клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні, підозрюваного та його захисника, які заперечили щодо його задоволення, посилаючись на недоведеність наявних ризиків і просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, прихожу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , з метою власної наживи, всупереч вимог Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15.02.1995, зокрема положень ч. 1 ст. 7 вказаного закону, згідно якого діяльність з обігу наркотичних засобів і психотропних речовин на території України, дозволяється лише в цілях і в порядку, встановлених цим законом, а в передбачених ним випадках порядку, що встановлюється нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України та відповідних центральних органів виконавчої влади, а також в порушення вимог ч. 3 ст. 7 цього ж Закону, згідно якої діяльність з обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, включена до таблиць ІІ і ІІІ Переліку, та прекурсорів, включених до таблиці ІV Переліку, здійснюється суб?єктами господарювання за наявності в них ліцензії на здійснення відповідних видів діяльності, якщо інше не передбачено цим Законом, вирішив збагатитися шляхом збуту наркотичного засобу «бупренорфін».
Так, ОСОБА_6 , в порушення вимог вищевказаних нормативно-правових актів, вирішив збагатитися шляхом збуту наркотичного засобу - бупренорфін, та на протязі лютого - грудня 2023 року здійснював неодноразово, одноособово, незаконне придбання, зберігання з метою збуту та незаконний збут наркотичного засобу «бупренорфін», на території м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області за заздалегідь визначену грошову винагороду.
Відповідно до переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що підлягають спеціальному контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000, (Таблиця І Список № 1), бупренорфін віднесено до наркотичного засобу, обіг якого обмежено.
Своїми умисними діями, які виразились у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті наркотичного засобу «бупренорфін», ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 307 КК України.
Відповідно до переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що підлягають спеціальному контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000, (Таблиця І Список № 1), бупренорфін віднесено до наркотичного засобу, обіг якого обмежено.
Окрім того, ОСОБА_6 в порушення вищевказаних вимог законодавства, усвідомлюючи протиправність своїх дій, порушуючи правовий режим обігу наркотичних засобів в Україні, у невстановлений в ході досудового розслідування час, місці, спосіб та особи, але не пізніше 27.12.2023, незаконно, повторно придбав таблетку білого кольору, яка знаходилась у одному фрагменті блістерного упакування з написом «Subutex», що у своєму складі містить наркотичний засіб «бупренорфін», обіг якого обмежено, який близько 11 год. 30 хв. 27.12.2023, перебуваючи біля воріт домоволодіння АДРЕСА_2 , під час проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, ОСОБА_6 умисно, з метою власного збагачення, незаконно, повторно збув громадянину під зміненими анкетними даними ОСОБА_9 , за грошову винагороду в сумі 750 грн., досягнувши при цьому раніше поставленої мети.
Відповідно до переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що підлягають спеціальному контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000, (Таблиця І Список № 1), бупренорфін віднесено до наркотичного засобу, обіг якого обмежено.
Своїми умисними діями, які виразились у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту та незаконному збуті наркотичного засобу «бупренорфін», вчиненого повторно, ОСОБА_6 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 307 КК України.
27.12.2023 о 17 год. 44 хвилин, ОСОБА_6 затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.
27.12.2023 відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України.
Вина ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1,2 ст. 307 КК України, підтверджується зібраними доказами, а саме: протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину; - протоколом огляду грошових коштів від 27.02.2023, 06.07.2023, 27.12.2023; - протоколом огляду покупця від 27.02.2023, 06.07.2023, 27.12.2023; - протоколом вилучення придбаного товару від 27.02.2023, 06.07.2023, 27.12.2023; - висновками експерта від 14.03.2023, 10.08.2023; - протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 27.12.2023; - протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 від 27.12.2023; - повідомленням про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень від 27.12.2023; - протоколами огляду результатів проведення негласних слідчих (розшукових) дій; - матеріалами проведення негласних слідчих (розшукових) дій; - іншими матеріалами кримінального провадження в своїй сукупності.
Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Санкція ч.1,2 ст.307 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років позбавлення волі, тобто даний злочин є тяжким.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є достатньо високим.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Досудовим розслідуванням встановлено, що особи, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження (свідки) ще не допитані, відтак у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою це дозволить підозрюваній, яка обізнана про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.
А тому твердження про неможливість впливу на свідків, слідчий суддя вважає непереконливим.
Аналізуючи наявність ризику продовження зайняття підозрюваним протиправною діяльністю, слідчий суддя вважає такий ризик достатньо високим, оскільки під час досудового розслідування задокументовано декілька епізодів протиправної діяльності, пов`язаної зі збутом наркотичних засобів.
На думку слідчого судді, ризик перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином прокурор не довів.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 2684 грн.) 80 520 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
При цьому слідчий суддя враховує те, що підозрюваний не працює, проте підозрюється у здобутті доходу шляхом здійснення протиправної діяльності, пов`язаної зі збутом наркотичних засобів.
А тому саме такий розмір застави зможе забезпечити належну процесуальну поведінку та не буде завідомо непомірним для нього.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 1, 2 ст.307 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 23 лютого 2024 року включно.
Визначити заставу в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80 520 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.
У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- утриматись від спілкування з іншими учасниками кримінального провадження;
- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (у разі наявності);
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.
Ухвала діє по 23 лютого 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_1