печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

03.10.2023 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мотивуючи означене клопотання слідчий вказує наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001632 від 31.08.2023 за підозрою ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

Слідчий вказує, що громадянка України ОСОБА_7 , станом на 16 березня 2014 року здійснювала приватну нотаріальну діяльність на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, а саме Алуштинського міського нотаріального округу на підставі свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю № 5327 від 15.09.2004 виданого Міністерством юстиції України.

Здійснюючи нотаріальну діяльність згідно Законодавства України, ОСОБА_6 , достовірно володіючи інформацією, що з 20 лютого 2014 року підрозділами збройних сил та інших військових формувань російської федерації, здійснено повномасштабне вторгнення на територію АР Крим та розуміючи, що вчиняються дії, направлені на зміну меж території України в порушення порядку, встановленого Конституцією України, свідомо та добровільно прийняла рішення перейти на бік ворога, тобто на сторону окупаційної влади російської федерації, з метою вчинення дій на шкоду державній безпеці України, а також надавати представникам російської федерації допомогу в проведенні підривної діяльності проти України, встановленні окупаційного режиму на тимчасово захопленій території Автономної Республіки Крим.

Реалізуючи свій злочинний умисел, перебуваючи у не встановленому досудовим розслідуванням місці на території АР Крим, після повної окупації військовослужбовцями збройних сил російської федерації території АР Крим, ОСОБА_6 , керуючись ідеологічними та корисливими мотивами, добровільно погодилась на співпрацю з окупаційною владою російської федерації та 28.04.2014 добровільно склала кваліфікаційний іспит для наділення повноваження нотаріуса, який організований окупаційною владою тимчасово окупованої території АР Крим, отримала від головного управління міністерства юстиції російської федерації по республіці Крим і Севастополю ліцензію на право нотаріальної діяльності № 170 от 30.05.2014 та у відповідності до наказу № 12 головного управління міністерства юстиції російської федерації по республіці Крим і Севастополю від 04.06.2014 наділена повноваженнями нотаріуса російської федерації.

Таким чином, ОСОБА_6 з 04.06.2014 по даний час займається нотаріальною діяльність на тимчасово окупованій території України і являється нотаріусом Алуштинського міського нотаріального округу нотаріальної палати республіки крим (алуштинского городского нотариального округа нотариальной палаты республики крым).

З метою реалізації повноважень нотаріуса російської федерації, перебуваючи у не встановленому досудовим розслідуванням місці на території АР Крим, у невстановлений досудовим розслідування час, але точно після 16 березня 2014 і до 04 червня 2014, будучи громадянкою України, добровільно отримала паспорт громадянки російської федерації та набула статусу громадянки російської федерації.

В подальшому, у невстановлений досудовим розслідування час, перебуваючи у не встановленому місці на території АР Крим, керуючись ідеологічними та корисливими мотивами, добровільно погодилась на співпрацю з окупаційною владою російської федерації, зокрема на їх пропозицію обійняти посаду, пов`язану з організацією нотаріального процесу, а саме члена правління нотаріальної палати республіки крим (члена правления нотариальной палаты республики крым).

У невстановлені досудовим розслідуванням дату та час ОСОБА_6 окупаційною владою російської федерації була призначена на посаду члена правління нотаріальної палати республіки крим (члена правления нотариальной палаты республики крым) та отримала відповідні повноваження, які виконує до даного часу.

Використовуючи отримані повноваження ОСОБА_6 організувала діяльність нотаріального процесу російською мовою та окупаційною владою їй було делеговано право, що дозволяє надавати документам, які вона складає, характеру справжності, забезпечувати їх збереження, наділяти їх доказовою та виконавчою силою за стандартами та законами російської федерації, в тому числі вчиняла нотаріальні дії в інтересах фізичних та юридичних осіб, складала проекти угод, заяв та інших документів, виготовляла копії документів та витяги з них, а також надавала роз`яснення з питань вчинення нотаріальних дій, витребовувала від фізичних та юридичних осіб відомості та документи (у тому числі які містять персональні дані), необхідні для вчинення нотаріальних дій та вчиняла інші дії, які передбачені законодавством російської федерації про нотаріат.

Перебуваючи на посаді члена правління нотаріальної палати республіки крим (члена правления нотариальной палаты республики крым) та виконуючи повноваження нотаріуса російської федерації Алуштинського міського нотаріального округу, ОСОБА_6 неодноразово заохочувалася окупаційною владою республіки крим російської федерації, а саме «благодарность члену нотариальной палаты республики крым - за помощь коллегам членам нотариальной палаты республики крым» в 2019; «грамотой нотариальной палаты республики крым в честь 150-летия нотариата - за активное участие и весомое достижение в развитии нотариата республики крым» в 2016; «благодарностью телерадиокомпании крым - за активное сотрудничество в сфере правового информирования населения республики крым, профессиональный, творческий подход и весомый вклад в создание телевизионной программы «советы нотариуса»; «благодарность совета министров автономной республики крым - за добросовестный труд, высокий профессионализм в связи с днем нотариата» та іншими відзнаками і подяками.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про нотаріат» нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності.

Статтею 7 Закону України «Про нотаріат» визначено, що нотаріуси або посадові особи, які вчиняють нотаріальні дії, у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, Міністерства юстиції України та його територіальних органів, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради Автономної Республіки Крим і Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Нотаріуси у встановленому порядку в межах своєї компетенції вирішують питання, що випливають з норм міжнародного права, а також укладених Україною міжнародних договорів.

Відповідно до статті 16 Закону України «Про нотаріат» метою професійного самоврядування нотаріусів є об`єднання на професійній основі зусиль нотаріусів для виконання покладених на них цим Законом обов`язків і забезпечення їхніх прав, представництво професійних інтересів нотаріусів у державних органах, органах місцевого самоврядування, у відносинах з іншими юридичними особами, захист професійних інтересів та соціальних прав нотаріусів, сприяння підвищенню професійного рівня нотаріусів та надання їм методичної допомоги, захисту інтересів фізичних і юридичних осіб при заподіянні їм шкоди внаслідок незаконних дій або недбалості нотаріуса.

Професійне самоврядування нотаріусів здійснюється через Нотаріальну палату України та її органи. Нотаріальна палата України є організацією, яка здійснює професійне самоврядування у сфері нотаріату.

Нотаріальна палата України є неприбутковою юридичною особою, має свою печатку. Діяльність Нотаріальної палати України здійснюється відповідно до законодавства та її статуту. Повноваження Нотаріальної палати України визначаються цим Законом та її статутом.

До повноважень Нотаріальної палати України належать: представлення інтересів нотаріальних палат та нотаріусів у державних та інших установах; забезпечення захисту соціальних та професійних прав нотаріусів; участь у проведенні експертиз законопроектів з питань, пов`язаних з нотаріальною діяльністю; забезпечення підвищення кваліфікації нотаріусів та їхніх помічників; контроль за дотриманням нотаріусами правил професійної етики та інші повноваження.

Професійне самоврядування нотаріусів функціонує на засадах законності, гласності, незалежності, демократичності, колегіальності, виборності, обов`язковості членства нотаріусів та виконання рішень органів професійного самоврядування, прийнятих відповідно до їх компетенції, забезпечення рівних можливостей доступу нотаріусів до участі в професійному самоврядуванні.

Натомість у період з 2014 року по теперішній час, під час окупації російською федерацією частини території України, громадянка України ОСОБА_6 , маючи достатній рівень освіти, спеціальних знань і життєвого досвіду для усвідомлення фактів окупації АР Крим з боку російської федерації, з власної ініціативи, добровільно вирішила особисто взяти участь в утворенні та функціонуванні на території АР Крим системи незаконних нотаріальних органів.

Крім того, за час перебування на вище зазначеній посаді ОСОБА_6 використовуючи надані представниками окупаційної адміністрації російської федерації організаційно-розпорядчі функції на виконання завдань та функцій так званого «члена правления нотариальной палаты республики крым, нотариуса Алуштинского нотариального округа», налагодила взаємодію з окремими засобами масової інформації, використовуючи їх для висвітлення діяльності окупаційної адміністрації російської федерації, здійснення пропагандистських акцій на її підтримку, зокрема через мережу Інтернет, та формування думки серед населення і світової спільноти як про законність власних дій, так і про легітимність створення та діяльності так званої «нотариальной палаты республики крым» і «Алуштинского нотариального округа».

На підставі наказу Міністерства юстиції України № 1087/5 від 07.07.2014 особам, які здійснювали приватну нотаріальну діяльність на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя і призначені на посаду нотаріуса Російської Федерації, в тому числі ОСОБА_6 припинено приватну нотаріальну діяльність з 08.07.2014 та на підставі наказу Міністерства юстиції України від 19.07.2016 № 1966/5 відповідно до рішення Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату від 30.06.2016 № 4 на підставі підпункту «і» пункту 2 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво на право зайняття нотаріальною діяльність від 15.09.2004 за № 5327 на ім`я ОСОБА_6 анульовано.

Разом з тим, на підставі наказу Міністерства юстиції України № 1087/5 від 07.07.2014 ОСОБА_6 не передала до Державного нотаріального архіву Херсонської області всі документи нотаріального діловодства та архіву приватного нотаріуса, не надала до Державної служби фінансового моніторингу відповідне повідомлення про припинення приватної нотаріальної діяльності та не передала до Головного управління юстиції у Херсонській області гербову печатку приватного нотаріуса для її знищення, а також реєстри для реєстрації нотаріальних дій для проставлення відмітки про закриття реєстрів.

Таким чином, ОСОБА_6 своїми умисними діями, спрямованими на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України, шляхом переходу на бік ворога в період збройного конфлікту, добровільно та активно надавала допомогу окупаційній владі російської федерації в проведенні підривної діяльності проти України.

У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка Республіки Молдова, громадянка України, проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 ,

18.08.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України.

01.09.2023 підозрювану ОСОБА_6 оголошено в розшук.

01.09.2023 підозрювану ОСОБА_6 оголошено в міжнародний розшук.

На виклики слідчого підозрювана ОСОБА_6 не являється, про причини неявки не повідомляє.

Слідчими та розшуковими заходами встановлено, що підозрювана ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території України, а саме в м. Алушта, АР Крим.

Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001632 до 18 жовтня 2023 року.

Метою обрання запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_6 , згідно зі ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

п.1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

п.5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою обрання запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 111 КК України, санкція статті Кримінального кодексу України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дванадцяти до п`ятнадцяти років з конфіскацію майна або без такої, що відповідно до ст. 183 КПК України, дозволяє обрання їй запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 внесене клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечив, просив відмовити так як, воно є необґрунтованим та безпідставним.

Заслухавши обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, заперечення захисника, вивчивши клопотання з доданими до нього документами, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, є серед іншого забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. При чому застосування концепції належної правової процедури являє собою складну багатоелементну систему. Він включає в себе якісне законодавство з вичерпним переліком випадків обмеження прав людини та чіткими умовами таких обмежень; компетентнісну складову - діяльність суб`єктів процесуальної діяльності, яка має відповідати нормам кримінального процесуального кодексу; процедури, спрямовані на вирівняння викривлень процесу, пов`язаних з недобросовісним виконанням процедурних приписів.

Оскільки стороною захисту ставиться питання про неможливість продовження запобіжного заходу з огляду на порушення правил підсудності розгляду даного клопотання, слідчий суддя перш за все розглядає це питання.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку,встановлених законом.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наряду з вказаним, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри ОСОБА_6 , слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання, а саме:

- показаннями свідка ОСОБА_8 , зафіксованими в протоколі допиту від 20.06.2023;

- показаннями свідка ОСОБА_9 , зафіксованими в протоколі допиту від 31.07.2023;

- показаннями свідка ОСОБА_10 , зафіксованими в протоколі допиту від 31.07.2023;

- даними зафіксованими в протоколі огляду від 10.06.2023;

- впізнанням особи за фотознімками від 31.07.2023, за участю свідка ОСОБА_9 ;

- впізнанням особи за фотознімками від 31.07.2023, за участю свідка ОСОБА_10 ;

- впізнанням особи за фотознімками від 21.06.2023, за участю свідка ОСОБА_8 ;

- висновком судової портретної експертизи № СЕ-19-23/38373-ФП та іншими матеріалами кримінального провадження.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , кримінальних правопорушень, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема ОСОБА_6 буде продовжувати переховуватися від органу досудового розслідування та суду, може знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_6 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та надходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий та прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Обов`язковою умовою для здійснення міжнародного розшуку з метою екстрадиції є чинне процесуальне рішення про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачено нормою національного законодавства, а саме статтею 575 КПК України передбачено, що видача особи в Україну може бути запитана лише на підставі ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо така видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності.

Разом з цим, зазначена вимога міститься і у ч. 2 ст. 58 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року, згідно з якою до запиту про видачу особи для здійснення кримінального переслідування в обов`язковому порядку повинна долучатись завірена постанова про взяття під варту. Аналогічні вимоги передбачені Європейською конвенцією про видачу правопорушників 1957 року.

Так, згідно Інструкції про порядок використання правоохоронними органами можливостей Національного центрального бюро Інтерполу в Україні у попередженні, розкритті та розслідуванні злочинів, затвердженої наказом МВС України, Генеральної прокуратури України, Служби безпеки України, Держкомкордону, Державної митної служби України від 09.01.1997 року №3/1/2/5/2/2, підставою для міжнародного розшуку громадян України є запит правоохоронного органу надісланий до НЦБ. НЦБ вивчає одержані матеріали, при потребі запитує в ініціатора додаткові відомості і, за прийнятими Інтерполом правилами, надсилає запит до Генерального секретаріату Інтерполу або в Національне центральне бюро Інтерполу відповідної країни. Про здійснений запит НЦБ письмово інформує ініціатора, який після цього зобов`язаний негайно повідомляти нові відомі факти щодо розшукуваних для коригування розшукових заходів за кордоном.

Частина 6 статті 193 КПК України містить імперативну норму, з якої слідує, що слідчий суддя обирає запобіжний захід за відсутності підозрюваного, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статей Конвенції випадків до процедури, встановленої законом.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя вбачає наявність достатніх підстав для задоволення клопотання слідчого, так як матеріали клопотання обґрунтовано та прокурором в судовому засіданні доведено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 особливо тяжких злочинів, та наявність ризиків, а саме, те що підозрювана має можливість переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду та фактично вже переховується від слідства; може знищити, сховати або спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; має можливість незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; схильний вчинити інше кримінальне правопорушення, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою обрання більш м`якого запобіжного заходу та наряду з вказаним доведено, що підозрювана перебуває у міжнародному розшуку.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, ч. 6 ст. 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1