УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2024 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду справи № 760/25826/23,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.08.2023 року за № 0000041 на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.369-2 КК України (справа760/25826/23).

В обґрунтування заяви про відвід посилається на те, що суддею вчинено ряд порушень національного законодавства. Зокрема те, що суддя є незаконно призначеним у незаконно створеному суді, та всупереч вказаному вчиняє дії із здійснення правосуддя. Також, що всупереч вимогам Указу Президента України «Про внесення змін до Мережі та кількісного складу суддів місцевих судів» від 18.10.2001 року № 990/2001 Солом`янський районний суд міста Києва не був утворений у законний спосіб. Всупереч вимогам ст. 6, ч. 2 ст. 19, п. 23 ст. 106 Конституції України, ст. 147, ст. 151 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Солом`янський районний суд міста Києва за даними Єдиного державного реєстру належить до сфери управління територіального управління Державної судової адміністрації м. Києва. Проте, нормами чинного законодавства, як зазначає заявник у заяві, не передбачено, що ДСА має право здійснювати функцію органу управління місцевих судів у період їх діяльності, а також виступати «вищестоящою» організацією по відношенню до місцевого суду. Всупереч вимогам ст. ст. 6, 124 Конституції України, ст. 24, ч. 5 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Солом`янський районний суд міста Києва не має статусу органу державної влади. Тому, на переконання заявника, розгляд справи в порушення п. 1 ст. 6 Конвенції 1950 року не здійснюється судом, встановленим законом.

У зв`язку із викладеним, захисник ОСОБА_3 просить суд відвести суддю Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від розгляду вказаної справи.

Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином.

Особа, якій заявлено відвід - слідчий суддя ОСОБА_5 - про день, час та місце розгляду заяви був повідомлений належним чином.

Суддею, на підставі положень ст. 81 КПК України, визнано можливим розглянути заяву у відсутність учасників кримінального провадження.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Дослідивши доводи заяви про відвід, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, судом встановлено, що у провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.08.2023 за № 0000041 на підставі обвинувального акту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченому ч.2 ст.369-2 КК України (справа760/25826/23).

Відповідно до статті 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду, зокрема зазначено про те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Однак, з системного аналізу доводів, викладених у заяві захисника про відвід судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_5 не вбачається підстав, передбачених ст. 75 КПК України, для відводу судді від розгляду даного кримінального провадження. Посилань на конкретні фактичні обставини, які б підтверджували існування сумнівів в неупередженості судді, заявником не наведено.

Припущення заявника стосовно упередженості судді, зазначені у заяві захисника ОСОБА_3 , фактично зводяться до висловлення суб`єктивної думки захисника відносно суду та особи головуючого у даному кримінальному провадженні, та не мають жодного мотивування у розрізі положень ст. ст. 75, 80 КПК України, що у своїй сукупності вказує на відсутність підстав для задоволення заяви про відвід головуючому судді.

У зв`язку із викладеними обставинами, у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід судді слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 372, 376 КПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду справи № 760/25826/23 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1