Справа № 761/5387/24
Провадження № 1-кс/761/4104/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , захисників ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_2 , про продовження строку тримання особи під домашнім арештом у кримінальному провадженні № 0000022 від 29.11.2023 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Німецької Демократичної Республіки (Федеративної Республіки Німеччина), громадянина України, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утримані одна неповнолітню дитина, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України,

ВСТАНОВИЛА

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_2 , про продовження строку тримання особи під домашнім арештом у кримінальному провадженні № 0000022 від 29.11.2023 відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000022 від 29.11.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України.

Як зазначає прокурор у своєму клопотанні, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, в тому числі копії яких долучено до клопотання.

27.01.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 74 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 199 958 00 грн.

25.09.2023 ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва змінено запобіжний захід відносно ОСОБА_5 із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

22.12.2023 ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва продовжено запобідний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_5 до 19.02.2024.

За вказаних обставин строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 закінчується 19.02.2024.

30.11.2023 детективом Бюро економічної безпеки України в порядку ст. 290 КПК України здійснено відкриття матеріалів іншій стороні.

У своєму клопотанні прокурор звертає увагу суду на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, знищити чи спотворити будь-яку із речей та документів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 підтримав клопотання в повному обсязі з підстав в ньому наведених, зазначив, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, просив продовжити підозрюваному дію запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та строк дії покладених обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України до 25 березня 2024 року, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вказав, що наразі в порядку ст. 290 КПК України стороні захисту відкрито матеріали кримінального провадження для ознайомлення.

Захисник ОСОБА_3 , заперечував проти задоволення клопотання, зазначив, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень є необґрунтованою, ризики, на які посилається прокурор, не підтверджуються належними доказами, ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки. Зауважив, що ухвалою слідчого судді було відмовлено в задоволенні клопотання прокурора про обмеження стороні захисту строку ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.

Захисник ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, з огляду на необґрунтованість повідомленої підозри, що ризики зменшились, оскільки поступово ухвалами слідчих суддів було пом`якшено запобіжний захід відносно ОСОБА_5 .. Просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора, а у разі прийняття судом рішення про його задоволення, продовжити запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, або застосувати особисте зобов`язання. Зауважив, що з огляду на перебування підзахисного під цілодобовим домашнім арештом, є певні труднощі під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування та формування стратегії захисту.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, підтримав позицію захисників.

У судовому засіданні було встановлено, що Головним підрозділом детективів Бюро економічної безпеки України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному проваджені № 0000022 від 29.11.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 212 КК України.

Після здійснення повідомлення про підозру у даному кримінальному провадженні до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави, який в подальшому змінено на тримання під вартою, строк дії такого запобіжного заходу неодноразово продовжувався.

Водночас, 25.09.2023 за наслідками розгляду клопотання сторони захисту, ОСОБА_5 змінено запобіжний захід із тримання під вартою, на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням ряду обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.08.2023 строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до одинадцяти місяців.

30.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 212, ч.5 ст. 191 КК України та стороні захисту в порядку ст. 290 КК України здійснено відкриття матеріалів досудового розслідування.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 22.12.2023 підозрюваному ОСОБА_5 востаннє продовжено запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 19.02.2024, прокурор просить про збереження такого запобіжного заходу строком до 25.03.2024.

Статтею 181 ч. 6 КПК України визначено, що строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу (порядок продовження строку тримання під вартою). Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

З урахуванням положень ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під домашнім арештом, якщо прокурор не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного під домашнім арештом ( обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, та обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали).

Загалом ст. 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В той же час, сторона захисту вказує на необґрунтованість підозри, з цього приводу слід вказати на наступне.

Відповідно до п.175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчої судді, на день розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 212, ч.5 ст. 191 КК України, що підтверджується в тому числі копіями матеріалів кримінального провадження, долученими прокурором до клопотання.

Окремо, слідчою суддею враховується і той факт, що визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта прокурор надав доручення детективу в порядку п. 4 ч. 2 ст. 36 КПК України здійснити повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування, і хоча без виконання приписів ст. 283 КПК України досудове розслідування не є закінченим, водночас орган досудового розслідування після завершення досудового розслідування позбавлений права проводити будь-які слідчі дії.

Таким чином, на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Окрім іншого, обґрунтованість підозри неодноразово перевірялась під час застосування та продовження строку дії запобіжних заходів як слідчим суддями, так і суддями апеляційної інстанції.

Щодо ризиків можливої неналежної поведінки підозрюваного.

У клопотанні прокурор не заявляє про те, що з`явилися нові ризики, водночас акцентує увагу на тому, що заявлені попередньо ризики не зменшилися.

Зокрема, прокурор, просить продовжити тримання підозрюваного під цілодобовим арештом, вважаючи, що продовжують існувати ризики, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, які не зменшилися та можуть негативно позначитись на завданні кримінального провадження.

Кримінальне процесуальне законодавство визначає те, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).

Виходячи із загальних визначень вказаних понять, слід відмітити, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

При аналізі питання наявності зазначених стороною обвинувачення ризиків, слідча суддя дійшла висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та відомості про особу ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого злочинів, максимальне покарання, яке може бути призначене - позбавлення волі на строк до 12 років, така тяжкість кримінального правопорушення є вагомим доводом, що свідчить про збереження ризику переховування від органів досудового розслідування, суду. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Наведені вище обставини є передумовами та можливістю для ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі робить цей ризик цілком реальним.

Таким чином, наведені вище обставини в сукупності дають слідчій судді підстави дійти висновку щодо наявності ризику переховування від органу досудового розслідування та суду, який не зменшився.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи прокурора стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_5 може чинити тиск на свідків.

При встановленні наявності вказаного ризику, слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження до моменту їх допиту, а й продовжує існувати на подальших стадіях, в тому числі до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків.

Зазначені ризики є суттєвими, і виправдовують подальше збереження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

В той же час, ризик передбачений п. 2 ч.1 ст. 177 КПК України, на який посилається прокурор у своєму клопотанні не доведений в судовому засіданні, в цій частині слідча суддя погоджується із доводами сторони захисту, що наразі досудове розслідування хоча і не закінчено, в той же час завершено і саме через те, що прокурор визнав зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта.

В той же час, слідча суддя враховує особу підозрюваного, який раніше не судимий, його майновий стан, а також інші обставини, які характеризують його особу й спосіб життя, стадію кримінального провадження.

Як уже вказувалось вище, відповідно до частини шостої ст.181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений.

Враховуючи наведені вище обставини, слідча суддя приходить до висновку, що викладені прокурором у клопотанні відомості, щодо продовження існування ризиків переховування та впливу на свідків, та необхідності продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту є обґрунтованими, в тому числі і з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного до моменту закінчення досудового розслідування.

Слідча суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання містять достатньо обґрунтувань необхідності збереження обраного запобіжного заходу.

Враховуючи вказане, з метою запобігти спробам підозрюваного ухилитись від досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та для забезпечення виконання процесуальних рішень, слідча суддя вважає необхідним продовжити відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту заборонивши ОСОБА_5 з 21 години 00 хвилин до 08 години 00 хвилин залишати житло за місцем проживання, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога» в межах строку досудового розслідування до 25 березня 2024 року, який з урахуванням усіх обставин справи, на думку слідчої судді, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти наявним ризикам, з огляду на встановлені вище слідчою суддею обставини, оскільки прокурор не доведено про доцільність збереження саме цілодобового утримання підозрюваного під домашнім арештом.

Окрім того, у відповідності до ч.5 ст.194 КПК України слідча суддя вважає за необхідне покласти обов`язки на підозрюваного ОСОБА_5 , у зв`язку із продовженням застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою; не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора та суду; утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному проваджені; здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Державної міграційної служби) свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

носити електронний засіб контролю.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 196, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію запобіжного заходу у виді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_5 з 21 години 00 хвилин до 08 години 00 хвилин залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора та суду;

- утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному проваджені;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Державної міграційної служби) свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 під домашнім арештом визначити до 25 березня 2024 року.

Виконання ухвали про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на співробітників Національної поліції України за місцем проживання підозрюваного, а контроль за її виконанням на прокурора.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідча суддя ОСОБА_6