ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2362/21
провадження № 1-кс/753/3669/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" листопада 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

розглянувши заяву захисника ОСОБА_4 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

встановив:

У провадженні судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за № 0000105 від 13 січня 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

16 листопада 2023 року захисником ОСОБА_4 заявлено відвід судді ОСОБА_6 у зазначеному кримінальному провадженні.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 листопада 2023 року у провадження судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 передано заяву захисника ОСОБА_4 про відвід судді Дарницького районного суду міста Києва.

Захисник у заяві про відвід зазначає про існування обставин, які викликають у нього обґрунтовані сумніви в неупередженості судді. Такими обставинами, на думку захисника, є те, що суддя ОСОБА_6 безпідставно відмовила у задоволенні клопотань сторони захисту про виклик на допит свідків та дослідження речового доказу. На перекованная захисника такі дії підтверджують не готовність та не бажання головуючим суддею ОСОБА_6 забезпечити рівність прав сторін та рівну можливість в обґрунтуванні своїх позицій. Наведене, на переконання захисника, свідчить про наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_6 , а тому є необхідність відвести її від розгляду вказаного кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав захисника та просив заяву задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 заперечив проти задоволення заяви про відвід, вважає відсутні підстави для відводу, зазначені у статті 75 КПК України. Також зазначив, що всі мотиви захисника для відводу судді зводяться до незгоди з процесуальними рішенням головуючого, однак, вони не містять відомостей, які свідчили б про упередженість судді, через те така заява не може бути задоволена.

Заслухавши думку сторін, перевіривши матеріали та обговоривши мотиви і підстави відводу, суд дійшов наступного висновку.

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений статтями 75, 76 КПК України.

Так, зокрема, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості (п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України).

Саме на цю законодавчу підставу послався захисник у заяві про відвід судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_6 .

Частини 1, 2 ст. 80 КПК України передбачають, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Крім того, поняття «неупередженість» є оціночним та може включати суб`єктивні та об`єктивні компоненти. Так, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у кримінальному провадженні. Це є суб`єктивним компонентом поняття «неупередженості».

Об`єктивна неупередженість, на думку суду, полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано суддею, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Розглядаючи заяву захисника про відвід судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000105 від 13 січня 2021 року, суд встановив таке.

Так, справа тривалий час (майже 3 роки) перебуває на стадії судового розгляду, за версією прокурора, злочин вчинено в 2021 році. Під час судового засідання 08 листопада 2023 року з урахуванням тривалого строку перебування справи на стадії допиту свідків, від яких сторона обвинувачення відмовилась одразу після неможливості встановити їх місцеперебування, з метою дотримання права обвинуваченого у цій справі на розгляд справи в розумний строк, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, суд перейшов до наступної стадії судового розгляду та оголосив перерву перед допитом обвинуваченого, що не заперечувала сторона захисту.

Дослідивши звукозапис судового засідання від 16 листопада 2023 року, в ході якого був заявлений відвід, суд встановив, що заява про відвід судді мотивована посиланням на протокольну ухвалу головуючого, з якою не погоджується захисник. Так, під час виступу в судовому засіданні 16 листопада 2023 року сторона захисту заявила ряд клопотань. Головуючим суддею було відмовлено у їх задоволенні. Після цього, захисник ОСОБА_4 заявив судді відвід, в якому посилається на незаконність дій головуючого, вважає, що при цьому порушується конституційна засада змагальності, адже в такому випадку будуть досліджуватись лише докази сторони обвинувачення.

При цьому у судовому засіданні при розгляді заяви про відвід головуючого судді захисник наголосив на тому, що суд начебто поспішає і бажає розглянути лише докази сторони обвинувачення.

Втім, як вже зазначалось, судовий розгляд у провадженні щодо кримінального проступку триває майже три роки, з яких останні два роки суд, неодноразово постановляючи ухвали про привід свідків, викликає їх за клопотанням саме сторони захисту.

Щодо порушення змагальності при дослідженні доказів, суд наголошує, що судом на початку судового розгляду було встановлено порядок дослідження доказів сторони обвинувачення. Відповідно до ч. 2 ст. 349 КПК України обсяг доказів, які будуть досліджуватися, та порядок їх дослідження визначаються ухвалою суду і в разі необхідності можуть бути змінені. Отже, саме суд установлює обсяг і порядок дослідження доказів, при цьому ст. 321 КПК України передбачає, що головуючий у судовому засіданні забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Саме з цієї норми випливає, що усунення з судового розгляду всього, що не має значення, є не лише правом, але й обов`язком суду.

Ухвалене рішення суду не свідчить про упередженість головуючого судді, а заявлений відвід у цій частині є незгодою з рішенням суду.

Отже, твердження захисника про упередженість суду із посиланнями на необґрунтованість прийнятих рішень, суд розцінює винятково як суб`єктивну незгоду із постановленим судовим рішенням та способом затягування розгляду судової справи, що в жодному разі не може бути підставою для відводу судді.

Інші підстави заявленого відводу ґрунтуються винятково на суб`єктивних твердженнях та припущеннях, які не містять жодних доказів упередженості судді щодо сторони захисту.

Так, статтею 75 КПК України закріплено підстави для відводу судді, й ці підстави є вичерпними.

Натомість, до вказаних підстав не входять ті обставини, на які посилається захисник у заяві про відвід судді.

На підставі викладеного, оскільки заявлений відвід судді ОСОБА_6 не містить викладу обставин, підтвердженими відповідними доказами, які б свідчили про наявність підстав, передбачених ст. 75 КПК України, та обґрунтованих доводів про її упередженість, суд вважає, що у задоволенні заяви про відвід слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 про відвід судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1