н/п 1-кс/953/8378/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" жовтня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001217 від 21.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, -

встановив:

25.10.2023 до Київського районного суду м. Харкова поштою надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , в якому прокурор просить поновити процесуальний строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна; накласти арешт на автомобіль «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його відчуження та користування.

Зберігання автомобіля «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , здійснювати на майданчику тимчасового утримання транспортних засобів за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 107.

На обґрунтування клопотання прокурор вказує, що в ході досудового розслідування встановлено, що 20.10.2023, приблизно о 20.30 год., в районі буд. 119 по пр. Гагаріна у м. Харкові, відбулося зіткнення автомобіля: «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який знаходився в стані алкогольного сп`яніння, із автомобілем «Man» р.н. НОМЕР_2 , із напівпричепом «Fruegauf 2FAK-1A» р.н. НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого водій ОСОБА_7 від отриманих тілесних ушкоджень загинув на місці події.

Після проведення огляду місця події та транспортного засобу, автомобіль «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , з характерними ознаками для зіткнення із автомобілем був вилучений як речовий доказ та направлений на майданчик тимчасового тримання транспортних засобів, розташований за адресою: м. Харків вул. Пушкінська, 107.

Згідно з свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , власником автомобіля «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 є ОСОБА_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

На момент ДТП автомобілем «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 керував ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який від отриманих тілесних ушкоджень загинув на місці ДТП.

Прокурор зазначає, що автомобіль «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , є речовим доказом, тобто знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що зберіг на собі його сліди та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, зазначений транспортний засіб як речовий доказ необхідний судовому експерту для проведення експертизи технічного стану транспортного засобу та авто-технічної експертизи з метою з`ясування технічного стану транспортного засобу, параметрів механізму дорожньо-транспортної події, дій учасників пригоди.

Як вказує прокурор, на даний час у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на автомобіль «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , шляхом надання можливості слідчому та прокурору зберігати вилучений транспортний засіб на спеціальному майдані зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів, з метою забезпечення зберігання слідової інформації, яка міститься на автомобілі та збереження речового доказу, оскільки існує реальна загроза зміни або знищення транспортного засобу, його окремих складових частин, проведення ремонту пошкоджених деталей з боку його власника.

Прокурор зазначає, що клопотання про арешт майна 23.10.2023 було направлено до Київського районного суду м. Харкова засобами поштового зв`язку, у зв`язку з чим просить поновити процесуальний строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

В судове засідання прокурор Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. 26.10.2023 через канцелярію суду подала заяву про розгляд клопотання про арешт майна без її участі, клопотання підтримує та просить про його задоволення (а.с. 14).

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, викликався належним чином (а.с. 13).

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СУ ГУ НП в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному 21.10.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001217, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України (а.с. 3).

20.10.2023 в ході проведення огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, було виявлено та вилучено автомобіль «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 (а.с. 4-9).

У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У відповідності до ч. 6 ст. 115 КПК України,- якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування, то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах.

У відповідності до ч. 7 ст. 115 КПК України, - при обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Клопотання про арешт майна надіслано поштою до суду 23.10.2023, тобто на наступний робочий день (а.с. 11) та надійшло до суду 25.10.2023 о 12:25 год. (а.с. 1), у зв`язку з чим слідчий суддя вважає, що процесуальний строк на подання вказаного клопотання не пропущений, тому вважає за можливе, розглянути клопотання по суті.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що вищевказане майно, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучений відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 20.10.2023 транспортний засіб «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 , був поміщений на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів, розташований за адресою: м. Харків вул. Пушкінська, 107.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, слідчий суддя при задоволенні клопотання про арешт майна, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаться на інтересах інших осіб.

Враховуючи вказану вимогу КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне заборонити відчуження та користування транспортним засобом «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 та знаходився у користуванні ОСОБА_5 , до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

З огляду на неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001217 від 21.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на транспортний засіб «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його відчуження та користування, - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання транспортного засобу «Mazda CX-5» р.н. НОМЕР_1 , згідно п. 20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, визначити майданчик тимчасового тримання транспортних засобів за адресою: м. Харків вул. Пушкінська, 107.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1