Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження №0000188 від 09.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1

У С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 звернувся до Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000188 від 09.08.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Слідчим відділом Подільського управління поліції ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, відомості щодо якого 09.08.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000188.

Процесуальне керівництво у кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

В ході досудового розслідування встановлено, що відповідно до розпорядження Голови Деснянської районної в місті Києві Державної адміністрації ОСОБА_8 №53-к від 30.05.2022 на заступника директора КП «Зеніт» ОСОБА_4 покладено виконання обов`язків директора КП «Зеніт». Відповідно до примітки ст. 18 КК України, виконувач обов`язків директора КП «ЗЕНІТ» Деснянського району м. Києва ОСОБА_4 обіймає посаду, яка пов`язана з організаційно - розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, а тому останній є службовою особою.

Під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який відповідно до вимог законодавства в межах кримінального провадження залучений до конфіденційного співробітництва, є представником ФОП « ОСОБА_10 », з метою відкриття закладу швидкого харчування звернувся до представників КП «Зеніт», яке розташовується за адресою: м. Київ, вул. Вікентія Беретті, 4, у якого на праві господарського відання перебуває приміщення та функціонує під назвою «Кафе».

Під час спілкування з представниками КП «ЗЕНІТ», останній залишив свій контактний номер телефону для того, щоб йому перетелефонувала уповноважена особа для врегулювання питання оренди приміщення.

В подальшому, дізнавшись про можливість здачі в оренду приміщення, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, але не пізніше 27.07.2023 у ОСОБА_4 виник злочинний умисел спрямований на одержання неправомірної вигоди, за сприяння у наданні приміщення для здійснення господарської діяльності ФОП « ОСОБА_10 » без укладення договорів оренди за грошову винагороду, поєднане з вимаганням такої вигоди.

З метою реалізації свого злочинного умислу, 27.07.2023 ОСОБА_4 зателефонував до ОСОБА_9 та призначив йому зустріч для обговорення умов надання в оренду приміщення.

Приїхавши 01.08.2023 у заздалегідь обумовлений час до КП «Зеніт» за адресою: м. Київ, вул. Вікентія Беретті, 4, ОСОБА_9 , зустрівся з ОСОБА_4 . Під час розмови, перебуваючи в кабінеті ОСОБА_4 . ОСОБА_9 повідомив останньому, що є представником ФОП « ОСОБА_10 » та про намір відкрити невеликий заклад швидкого харчування у приміщенні, що знаходиться на другому поверсі за адресою: м. Київ, вул. Вікентія Беретті, 4, під назвою « Кафе » на умовах оренди даного приміщення. На що, виконувач обов`язків директора КП «Зеніт» ОСОБА_4 відповів, що приміщення на другому поверсі за вищевказаною адресою під назвою «Кафе» належить КП «Зеніт» Деснянського району м. Києва, а також повідомив про готовність розглянути питання оренди та підписати з ним договір, але тільки за умови якщо ОСОБА_9 буде кожного місяця надавати їм суму неправомірної вигоди у розмірі 30 000 гривень готівкою.

Також, з метою надання вказаним правовідносинам юридично законного забарвлення, ОСОБА_4 повідомив, що в разі досягнення домовленостей з оренди приміщення, він готовий підписати з ОСОБА_9 договір оренди, в якому зазначить мінімальну суму щомісячної оренди приміщення «Кафе», яка не перевищуватиме суму неправомірної вигоди.

В подальшому, 08.09.2023 приблизно о 15:00 год. ОСОБА_9 приїхав до виконувача обов`язків директора КП «Зеніт» ОСОБА_4 за адресою; м. Київ, вул. Вікентія Беретті, 4, як було заздалегідь обумовлено. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоди, виконувач обов`язків директора КП «Зеніт» ОСОБА_4 висунув вимогу щодо підписання договору про співпрацю, з метою уникнення тендерної процедури та зазначив, що за вирішення питання щодо безперешкодного укладання договору оренди приміщення розташованого за адресою: м. Київ, вул. Вікентія Беретті, 4, яке перебуває на балансі КП «Зеніт» Деснянського району міста Києва ОСОБА_9 повинен надати ОСОБА_4 неправомірну вигоду у розмірі 30 тисяч гривень та в подальшому кожного місяця надавати вказану суму неправомірної вигоди.

ОСОБА_9 , будучи відповідно до вимог законодавства залучений до конфіденційного співробітництва в межах кримінального провадження надав свою згоду.

В подальшому, на виконання вимог ОСОБА_4 , 14.09.2023 приблизно о 12:30 год., перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Миколи Матеюка, 15, ОСОБА_9 надав підлеглій ОСОБА_4 - ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 грошові кошти у сумі 30 тис. грн., яка, в подальшому віддала вказану суму ОСОБА_4 , як неправомірну вигоду за безперешкодне укладання договору оренди приміщення розташованого за адресою: м. Київ, вул. Вікентія Беретті, 4, яке перебуває на балансі КП «ЗЕНІТ» Деснянського району міста Києва та фактичного надання його в оренду.

Отже, враховуючи викладене, ОСОБА_4 виконав всі необхідні дії, спрямовані на виконання свого злочинного умислу та одержав неправомірну вигоду у сумі 30 тис. грн., шляхом вимагання такої вигоди.

Обґрунтованість підозри підтверджується наступними доказами: заявою про вчинення кримінального правопорушення від 04.08.2023; матеріалами виконаного доручення від 17.08.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 16.08.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 16.08.2023; протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контролю за вчиненням злочину у формі спеціального слідчого експерименту від 14.09.2023; протоколом негласної слідчої (розшукової) дії -аудіо-, відеоконтроль особи від 03.11.2023; протоколом проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо,- відеоконтроль особи від 02.11.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11.09.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 13.11.2023; протоколом заздалегідь ідентифікованих засобів від 14.09.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 17.11.2023; протоколом обшуку від 17.11.2023 за адресою: м. Київ, Вікентія Береті, 4 (КП «Зеніт»), та іншими матеріалами в сукупності зібраними в ході досудового розслідування.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, попросив суд його задовольнити з мотивів викладених у ньому.

Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, посилалися на необгрунтованість підозри та недоведеність ризиків.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрювану та її захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання, у зв`язку з наступним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення ОСОБА_4 повідомлено слідчою 01.12.2023, його дії кваліфіковано за ч. 3 ст. 368 КК України, а саме: одержання службовою особою неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, поєднаного з вимаганням неправомірної вигоди.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України, згідно примітки до ст. 45 КК України, відноситься до корупційних.

Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри, враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, з огляду на наведені у клопотанні дані та додані до нього докази, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя, оцінюючи наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України, виходить з наступного.

Прокурор вказує на наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» та «Бессієв проти Молдови», в яких зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Прокурор вказує на ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки покази останніх мають суттєве значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, чим перешкоджатиме виконанню процесуальних рішень та встановленню істини у кримінальному провадженні.

В той же час, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на заступника директора КП «Зеніт» Деснянського району м. Києва, має стійкі зв`язки та робочі відносини з посадовими особами КП «Зеніт» Деснянського району м. Києва, які наразі продовжують виконувати свої посадові обов`язки та які можуть володіти інформацією про деталі та обставини вчиненого кримінального правопорушення, останній може здійснювати незаконний вплив на таких працівників з метою зміни показань свідками чи відмови від надання свідчень, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Вказане надає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними свідчень.

Оскільки встановлено наявність наведених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_13 необхідно застосувати запобіжний захід.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити всукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Слідчий суддя критично оцінює доводи захиснка щодо обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, оскільки слідчим суддею встановлені підстави вважати, що підозра є обґрунтованою, наявність вищеперелічених ризиків реальними, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у своїй сукупності вказані обставини вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш суворішим, аніж особисте зобов`язання.

Однак, враховуючи надані стороною захисту документи, а саме, свідоцтво про народження дітей, довідку про доходи, відомості щодо тимчасової непрацездатності дружини, яка перебуває у декретній відпустці по догляду за дитиною, що у своїй сукупності свідчать про наявність у підозрюваного ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання, а відтак, слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання слідчого слід відмовити та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді застави, вважаючи його достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до частин 2, 4, 5 цієї ж статті застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Слідчий суддя обираючи запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, зобов`язаний покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України, а саме, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду; не відлучатися з м. Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого, прокурора або суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 176-178, 182, 193 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження № 0000188 від 09.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишити без задоволення;

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді застави в сумі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнюється 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем);

Підозрюваний ОСОБА_4 не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на депозитний рахунок для зарахування коштів, внесених у вигляді застави, на такі реквізити: «Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, Банк отримувача ДКСУ, м.Київ, Код банку отримувача (МФО) 820172, Рахунок отримувача UA1012089», або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що підтверджує внесення застави, слідчому або прокурору у даному кримінальному провадженні;

Одночасно покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

-прибувати на виклик слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, зокрема ОСОБА_9 та ОСОБА_11 ;

-здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну;

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового слідства;

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються;

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом;

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави;

Попередити підозрюваного ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань, внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України;

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу;

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою;

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого та/або прокурора у даному кримінальному проваджені;

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1