Єдиний унікальний номер 205/385/24
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська
Провадження № 1-кп/205/618/24 Справа № 205/385/24
У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

15 січня 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001759 від 17.11.2023 стосовно

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт. Білий Колодязь, Вовчанського району, Харківської області, громадянина України, українця, офіційно не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушен ь, передбачених ч. 3 ст. 307 Кримінального кодексу України (надалі КК),

за участю:

прокурора ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває вищевказаний обвинувальний акт у кримінальному провадженні.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про призначення даного обвинувального акта до судового розгляду у відкритому судовому засіданні у зв`язку з його відповідністю вимогам ст. 291 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) та просив викликати у судове засідання обвинувачених, їх захисників, потерпілого та свідків, згідно реєстру досудового розслідування.

Крім цього, прокурор, в порядку ст. 315 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання обвинуваченому ОСОБА_3 , яке мотивував наявністю ризиків, передбачених п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК, запобігти яким можливо лише шляхом застосування до обвинуваченого виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник не заперечували проти клопотання прокурора та вважали за можливе призначити обвинувальний акт до судового розгляду. В той же час, заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просили застосувати альтеративний запобіжний захід.

Суд, дослідивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, вислухавши клопотання прокурора та думку сторони захисту з цього приводу, вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 314 КПК, підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК, у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Відповідно до ст. 316 КПК, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

З огляду на зазначене та оскільки підготовка до судового розгляду фактично завершена, суд вважає, що вказане кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду м. Дніпропетровська, і підстав для його закриття, зупинення або повернення обвинувального акта прокурору немає.

З урахуванням думки учасників підготовчого судового засідання суд вважає можливим призначити судовий розгляд на підставі зазначеного обвинувального акта, який здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.

Крім того, суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора та викликати в судове засідання обвинуваченого, його захисника та свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать зокрема про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали провадження суд доходить висновку, що обґрунтування, викладені у клопотанні прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу знайшли своє повне підтвердження під час розгляду справи, з огляду на таке.

Так, суд бере до уваги, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні умисних, корисливих кримінальних правопорушень, які, відповідно до ст. 12 КК, належать до категорії особливо тяжких злочинів, за який Законом України про кримінальну відповідальність передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі строком до 12 років з конфіскацією майна, а тому розуміючи можливе застосування такого суворого покарання, у разі визнання його винуватими у вчиненні кримінальних правопорушень, обвинувачений ОСОБА_3 може перейти на нелегальне становище та переховуватися від суду.

Тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченим у випадку визнання їх винуватими у вчиненні злочинів, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте як за національним законодавством (п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

При цьому, зазначений ризик об`єктивно збільшується з урахуванням ведення в Україні військового стану через агресію російської федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні слідчий суддя враховує встановлений КПК порядок отримання показань, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від таких осіб та дослідження їх судом, а тому вказаний ризик також є доведеним, оскільки судовий розгляд у даному кримінальному провадженні ще не розпочато, судом не допитано свідків сторони обвинувачення, а тому обвинувачений потенційно може впливати на них, з метою схилити їх до зміни показів на власну користь, а тому існування вказаного ризику, на переконання суду, прокурором доведено у повному обсязі.

Погоджується суд й з посиланням прокурора на наявність ризику того, що обвинувачений ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення, з огляду на ту обставину, що останній офіційно не працевлаштований та легального джерела доходу не має, йому інкриміновано вчинення корисливих кримінальних правопорушень, пов`язаних зі збутом наркотичних засобів, обвинувачений хоча раніше і не судимий, однак стосовно нього здійснюється розгляд інших кримінальних проваджень, у зв`язку з чим суд доходить висновку про можливість продовження вчинення кримінальних правопорушень обвинуваченим ОСОБА_3 , тобто про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

Відповідно до ст. 178 КПК, суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_3 раніше не судимий, офіційно не працевлаштований, має постійне місце мешкання та реєстрації.

Отже, приймаючи рішення про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 строку тримання під вартою, суд повно та об`єктивно дослідив усі обставини, з якими закон пов`язує можливість продовження запобіжних заходів, враховує ступінь тяжкості інкримінованих обвинуваченому кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК і вважає, що саме такий запобіжний захід зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим ризикам.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Однак, відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, особу обвинуваченого ОСОБА_3 та стадію судового розгляду, суд вважає за недоцільне визначення застави обвинуваченому, як альтернативного запобіжного заходу, оскільки, на переконання суду вказаний запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст. 181, 183, 199, 314, 315, 372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора ОСОБА_4 задовольнити.

Призначити судовий розгляд кримінального провадження стосовно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 КК у відкритому судовому засіданні на 10:00 годин 22.01.2024 в залі судового засідання №217 Ленінського районного суду м. Дніпропетровська за адресою: вул. Коробова, буд.6, м. Дніпро, 49128.

Судовий розгляд у кримінальному провадженні здійснювати одноособово суддею Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 .

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, його захисника та свідків, згідно реєстру матеріалів досудового розслідування.

Згідно ст. 317 КПК роз`яснити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, тобто до 14 березня 2024 року включно без визначення застави.

Ухвала суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення. В іншій частині ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1