єдиний унікальний номер справи 531/9/24
номер провадження 1-кс/531/22/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2024 року м. Карлівка

Слідчий суддя Карлівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника керівника Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному в ЄРДР за № 0000014 від 03.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на тимчасове вилучене майно:

-причеп червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 2019 року випуску, користувачем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець с. Коржиха Полтавського району Полтавської області та власником є ОСОБА_5 , АДРЕСА_1 з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання та проведення будь-яких робіт, що можуть змінити зовнішній вигляд вилучених речей, які будуть зберігатися на території ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Симоненка, 1, м. Карлівка Полтавського району Полтавської області до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Клопотання мотивовано тим, що 03.01.2024 до ЧЧ ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про те, що 03.01.2024 у лісосмузі, розташованій між населеними пунктами Коржиха та Ланна Полтавського району Полтавської області невідома особа здійснила незаконну порубку деревини породи Ясен та Берест у кількості 7 пнів.

У ході виїзду на місце події встановлено, що 03.01.2024 року близько 13:00 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець с. Коржиха Полтавського району Полтавської області, приїхав на власному автомобілі марки ВАЗ 21070, червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , із причепом червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , до полезахисної лісосмуги, що знаходиться поряд с/г поля між населеним пунктами Коржиха та Ланна Полтавського району Полтавської області (координати 49,35784 Пн, 35,28566), де за допомогою заздалегідь підготовленої бензопили марки «Минск» червоного кольору, здійснив порубку семи дерев породи Ясен та Берест.

В ході огляду місця події вилучено:

-автомобіль марки ВАЗ 21070 червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , 2005 року випуску із причепом червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 та попиляні колоди дерев породи Ясен та Берест близько 0,5 м3;

-бензопила марки «Минск» червоного кольору із шиною марки «DNEPRO».

Відповідно до ст. 98 КПК України - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

03.01.2024 винесено постанову про визнання речовими доказами автомобіль марки ВАЗ 21070 червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_2 , 2005 року випуску із причепом червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 та попиляні колоди дерев породи Ясен та Берест та бензопила марки «Минск» червоного кольору із шиною марки «DNEPRO».

Вищевказані речові докази поміщено на зберігання до території ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, за адресою: вул. Симоненка, 1, м. Карлівка Полтавського району Полтавської області.

Згідно зі ст. 4 Лісового кодексу України полезахисні лісосмуги належать до лісів.

Виходячи з вимог ст. 69 Лісового кодексу України, для проведення будь-якої рубки у лісі необхідно одержати спеціальний дозвіл - лісорубний квиток.

На даний час органу досудового розслідування лісорубний квиток для проведення порубки дерев у лісосмузі не надано та також не надано товаротранспортної накладної для перевезення деревини.

Тому з вказаних підстав можна зробити висновок, що порубка дерев здійснена в лісосмузі незаконно.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України стверджується зокрема тим, що вилучені речі є рухомим майном, мають значну вартість, а їх зміна, приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрата може призвести до втрати речового доказу, що має значення для досудового розслідування. Крім цього вилучені речі, а саме: причеп червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 2019 року випуску, користувачем якого є ОСОБА_4 потрібний для проведення необхідних експертних досліджень є доказом злочину і підлягають спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, для забезпечення цивільного позову.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, та відповідно до ч. 3 даної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Враховуючи, що вилучені речі, є речовими доказами, тобто матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідають критеріям встановленим у ст. 98 КПК України, а тому на них може бути накладений арешт з метою збереження речових доказів.

Метою накладення арешту на вищевказані вилучені речі є запобігання їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення або перетворення.

На даний час в органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів із метою проведення необхідних слідчих дій та експертних досліджень. Оскільки накладення арешту на тимчасово вилучені речі є необхідним для запобігання можливості їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, а також їх вилучення, є необхідним для забезпечення їх зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України, оскільки їх повернення власнику може негативно вплинути на їх збереження. З метою недопущення їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, яке може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження. Враховуючи викладене, у даному випадку доцільно застосувати спосіб арешту, що полягатиме у зберіганні речових доказів у органі, у якому функціонує слідчий підрозділ, а саме: ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій судовий розгляд просив провести без його участі. Клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити..

Власниця майна в судове засідання не з`явилася. Від неї засобами електронного зв`язку надійшла заява про проведення судового розгляду без її участі. Разом з тим, причеп просила передати їй на відповідальне зберігання.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлено, що в провадженні СВ ВП № 3 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000014 від 03.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

На обґрунтування доводів клопотання прокурором долучені: копія витягу з ЄРДР, копії рапорту; протоколи огляду місця події; пояснення; постанова про визнання речовими доказами та інші матеріали справи, якими у сукупності підтверджуються викладені слідчим обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу);

3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Прокурор в клопотанні просить накласти арешт на вище вказані речі, оскільки щодо них існує сукупність підстав вважати, що є загроза того, що вони можуть незаконно в подальшому приховуватися, пошкодитися, псуватися, зникнути, втратитись, знищитися, використатися, незаконно передатися у власність іншій особі, а також є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів із метою проведення необхідних слідчих дій та експертних досліджень.

Слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити, оскільки зазначене майно може зберігати на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. На думку слідчого судді доведено існування ризику можливого приховування, пошкодження, псування, втрати або знищення речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 100, 170-173, 175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання заступника керівника Решетилівської окружної прокуратури ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, внесеному в ЄРДР за № 0000014 від 03.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, а саме: на причеп червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 2019 року випуску, користувачем якого є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець с. Коржиха Полтавського району Полтавської області та власником є ОСОБА_5 , АДРЕСА_1 з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання та проведення будь-яких робіт, що можуть змінити зовнішній вигляд вилучених речей.

Причеп червоного кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , 2019 року випуску, власником якого є ОСОБА_5 , зберігати на території ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Симоненка, 1, м. Карлівка Полтавського району Полтавської області до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1