Справа № 712/6114/23
Провадження №1-кс/712/2924/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про накладення арешту на майно

28 червня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 5» імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який на праві власності належать потерпілому у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002092 від 02.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Установлено, що 19.06.2023 до ЧРУП ГУНП в Черкаській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що 09.06.2023 близько 23.30 год. двоє невстановлених осіб, в умовах воєнного стану, відкрито заволоділи його мобільним телефоном марки «Ксіомі редмі нот 5».

19.06.2023 виявлений та вилучений під час огляду мобільний телефон «XiaomiRedmiNote 5» імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 визнано речовим доказом, оскільки він відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а саме мобільний телефон «XiaomiRedmiNote 5»імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 є об`єктом кримінально протиправних дій.

Таким чином, мобільний телефон «XiaomiRedmiNote 5» імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , вилучений у ОСОБА_5 є об`єктом кримінально протиправних дій.

На даний час органом досудового розслідування встановлено підстави вважати, що відмова в накладенні арешту на мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 5» імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 не забезпечить виконання завдання кримінального провадження.

Разом із цим, не застосування заборони користування та розпорядження вказаним майном призведе до його приховування, знищення, використання чи передачі.

Приймаючи до уваги вищевикладене, з метою забезпечення збереження речового доказ у, необхідно накласти арешт на мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 5»імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_4 .

Прокурор в судове засідання не з`явився, скерував заяву про розгляд клопотання про накладення арешту без його участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився.

Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. (ч. 1 ст. 172 КПК України).

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя вважає, що дане клопотання підлягає до задоволення виходячи з наступного.

У рішеннях ЄСПЛ у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції», «Малама проти Греції», «Україна-Тюмень проти України», «Спорронг та Льонрот проти Швеції» констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення першого пункту дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном через введення в дію «законів». Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також суд нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття будь-якого заходу для позбавлення особи її власності.

Статтею 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Стаття 98 КПК України передбачає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002092 від 02.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Установлено, що 19.06.2023 до ЧРУП ГУНП в Черкаській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що 09.06.2023 близько 23.30 год. двоє невстановлених осіб, в умовах воєнного стану, відкрито заволоділи його мобільним телефоном марки «Ксіомі редмі нот 5».

19.06.2023 виявлений та вилучений під час огляду мобільний телефон «XiaomiRedmiNote 5» імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 визнано речовим доказом, оскільки він відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а саме мобільний телефон «XiaomiRedmiNote 5»імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 є об`єктом кримінально протиправних дій.

Згідно до ч. 3 ст. 170 КПК України підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

З огляду на те, що майно, яке зазначене в клопотанні, являється об`єктом кримінально протиправних дій, що є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні, являється речовими доказами по даному кримінальному провадженню, яке може мати істотне значення в ході розслідування кримінального провадження, може бути знаряддям кримінального правопорушення, а тому з метою запобігання можливості пошкодження, псування, перетворення або відчуження, знищення речових доказів, суд вважає є необхідність в накладенні арешту на зазначене майно, оскільки в інший спосіб неможливо належним чином запобігти ризикам знищення цього майна та втраті вагомих доказів кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 131, 132, 167, 170, 171, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , в кримінальному провадженню № 0002092 від 19.06.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «Xiaomi Redmi Note 5» імеі: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , який на праві власності належать потерпілому у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1