Справа №463/3612/23
Провадження №1-кс/463/3130/23
У Х В А Л А

08 травня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Львівського РУП № 1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці смт. Софіївка Дніпропетровської області, українці, громадянці України, не працюючій, раніше не судимій, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.357, ч.4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Львівського РУП № 1 ГУ НП у Львівській області, як сторона кримінального провадження, звернулась з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, з покладенням на неї таких обов`язків:

1)Прибувати до слідчого СВ ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області, в провадженні якого перебуватиме провадження, прокурора та суду за першим викликом;

2)Не відлучатися за межі м. Львова без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3)Повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, навчання та роботи.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.357 КК України - привласненні офіційного документа та ч.4 ст. 185 КК України - у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжці),в умовах воєнного стану.

Зокрема, за даними слідства17 березня 2023 року, близько 17:45 год., ОСОБА_6 , перебуваючи на вул. Галицька м. Львів-Винники, діючи умисно, привласнила банківську картку ПАТ "Raiffeisen BANKAVAL" з № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_7 , яка знаходилась в банкоматі.

Крім того, слідством встановлено, що 17 березня 2023 року, в період часу з 17:45 год. по 21:44 год. ОСОБА_5 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, в умовах воєнного стану, введенного відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який затверджено Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовженого Указом Президента № 58/2023 від 06.02.2023, затвердженого Законом України № 2915-IX від 07.02.2023, з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, таємно, використовуючи попередньо привласнену нею банківську картку ПАТ "Raiffeisen BANKAVAL" з № НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_7 , таємно викрала з неї грошові кошти в сумі 7831 грн. 67 коп., шляхом розрахунку данною банківською карткою у магазинах, а саме:

-приблизно о 18:10 год.,у приміщенні магазину "Єва", яке знаходиться за адресою: м.Львів - Винники, вул. Галицька, буд. 23а;

-у невстановлений час, у приміщенні магазину "АТБ", який знаходиться за адресою: м.Львів - Винники, вул. Івасюка, буд. 2;

-в період часу з 18:12 год. по 21:04 год., у приміщенні магазину "Новий Градус", який знаходиться за адресою: м.Львів - Винники, вул. Галицька буд. 14В;

-у період часу з 21 год. 28 хв. по 21 год.44 хв.,у аптеки "Аптека - ПУЛЬС" яка знаходиться за адресою: м. Львів - Винники, вул. Івасюка, буд. 8А.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 заподіяла ОСОБА_7 , матеріальної шкоди на суму 7831 грн. 67 коп.

Обґрунтованість підозри підтверджується зібраними доказами та крім цього, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрювана може переховуватись від органів дізнання та досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою запобігання вказаним ризикам слідчий вважає за доцільне обрати підозрюваному запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Прокурор подала заву про проведення судового розгляду клопотання в її відсутності, клопотання підтримує, просить таке задовольнити.

Підозрювана та її захисник подали заяву про проведення судового розгляду клопотання в їх відсутності, проти застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання не заперечують.

З`ясувавши позицію сторін кримінального провадження, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

До Єдиного реєстру досудового розслідування 02.08.2022 року внесені дані до Єдиного реєстру досудових розслідувань з приводу вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.357, ч.4 ст. 185 КК України.

29.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.357- привласненні офіційного документа та ч.4 ст. 185 КК України - у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжці), в умовах воєнного стану.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

У відповідності до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вказані обставини слідчий суддя розглядатиме окремо.

Чи існує обґрунтована підозра у вчиненні злочину?

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)). Хоча факти на момент вирішення питання про утримання під вартою і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було визначити винуватість особи у вчиненні злочину, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої допустимості, достовірності та належності і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям. При цьому суд має обґрунтовувати своє рішення на підставі дослідження у суді обґрунтованої підозри, а не на основі даних, поданих стороною обвинувачення.

Наявність обґрунтованої підозри є умовою sine qua non законності застосування запобіжного заходу.

Обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, зокрема:

протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується);

протоколом допиту потерпілого;

протоколами огляду предметів.

Такі докази в об`єктивному взаємозв`язку вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_5 , оскільки несуть в собі достатню кількість фактів та відомостей, які б задовольняли об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення.

При цьому, оцінюючи вказані докази з точки зору належності, допустимості, достовірності слідчим суддею не встановлено істотного порушення прав та свобод людини при отриманні таких доказів. Зрештою, сторона захисту на такі обставини не посилається.

Також, виходячи з фактичних обставин справи, на даний час слід погодитись з правильністю кримінально-правової кваліфікації дій ОСОБА_5 .

В цьому аспекті важливо відзначити, що відповідно до прецедентної практики ЄСПЛ, існують різні критерії доведеності необхідні для звинувачення (як правило, доведеність за відсутності обґрунтованих сумнівів) та переслідування (як правило, обґрунтована підозра у скоєнні злочину) особи. Отже, можуть бути звичайно такі випадки, коли обґрунтована підозра не призводить у результаті судового розгляду до засудження особи за відсутності обґрунтованих сумнівів. Однак, у таких ситуаціях держава має законний інтерес забезпечити, аби особи, щодо яких існує обґрунтована підозра у скоєнні злочину, не намагались ухилитися від правосуддя або підірвати належне проведення судового розгляду, у ході якого має бути розглянуто питання про їхню винність або невинність («СПРАВА LAVRECHOV ПРОТИ ЧЕСЬКОЇ РЕСПУБЛІКИ», рішення від 20.06.2013, заява № 57404/08, п. 50).

Відтак, керуючись стандартом «обґрунтована підозра» слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Ризики, які були заявлені стороною обвинувачення, та їх обґрунтованість.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

В мотивах клопотання слідчий покликається виключно на існування ризиків, передбачених пунктами 1,5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Відповідно, враховуючи таку засаду кримінального провадження як диспозитивність слідчий суддя детального розгляне можливість існування цих ризиків та не буде перевіряти можливість існування інших ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Чи існує ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду?

Такий ризик слідчий суддя оцінить в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації (обставин) підозрюваного.

Санкція статтей, за якими підозрюється ОСОБА_5 , зокрема ч.1 ст.357 КК України передбачає покарання у виді штрафу до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до трьох років, ч.4 ст.185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. В силу вимог статті 12 КК України, вказані злочини відповідно є злочином невеликою тяжкості та тяжким злочином.

В п. 36 рішення від 20.05.2010р., яке ухвалено у справі «Москаленко проти України» (заява № 37466/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.

При розгляді клопотання слідчий суддя враховує той факт, що інкриміновані ОСОБА_5 дії вчинено в умовах воєнного стану, тому з врахуванням наведеного того, що в умовах масового вимушеного переселення громадян України, як на терени Західної України так і за межі України, слідчий суддя приходить до висновку про те, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду,тому вказаний ризик є доведеним.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрювана ОСОБА_5 не працює, немає постійного місця праці, а отже не має постійного та стабільного доходу. Тому слідчий суддя проходить до висновку, що такий ризик існує.

У підсумку, стороною обвинувачення доведено наявність обставин, передбачених п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України.

Чи є інші більш м`які запобіжні заходи, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК?

Відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

По відношенню до інших запобіжних заходів особисте зобов`язання є найбільш м`яким запобіжним заходом, а тому, враховуючи доведеність обставин, передбачених пунктами 1 та 2 ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя не буде окремо досліджувати питання про наявність обставин, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

З врахуванням такої засади кримінального провадження як диспозитивність, слід вважати встановленим, що застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання буде достатнім для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Отже, слідчим та прокурором також доведено наявність обставин, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 194 КПК України.

У зв`язку з застосуванням до підозрюваній запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою далі слідчий суддя вирішить питання про покладення на неї відповідних обов`язків.

Так, згідно ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

З огляду на обставини кримінального провадження та доведений ризик, необхідність покладення на підозрювану зазначених у клопотанні обов`язків вважаю доведеною, оскільки такі об`єкти направлені на запобігання цим ризикам та не становитимуть непропорційного втручання в особисте життя особи.

Строк дії запобіжного заходу слід обмежити строком досудового розслідування, який відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України не може перевищувати двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Крім того, підозрюваній слід роз`яснити, що в разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже в цьому провадженні слідчий суддя надав відповіді на всі вагомі аргументи сторони захисту і на цьому етапі кримінального провадження немає необхідності вирішувати будь-які інші аргументи.

Керуючись вимогами статей 176-179, 194, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання із покладенням на неї обов`язків, визначених ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

2) не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

3) повідомляти слідчого прокурора та суд про зміну місця свого проживання, навчання та роботи.

Строк дії обов`язків за даною ухвалою закінчується 08.07.2023.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали суду в частині покладення обов`язків покласти на слідчого Львівського РУП № 1 ГУ НП у Львівській області в даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1