печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, у м. Києві, провадження за скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого в особливо важливих справа Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000035 від 11 січня 2022 року про відмову у застосуванні заходів безпеки,

ВСТАНОВИВ:

21 квітня 2023 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана скарга захисника підозрюваного ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого в особливо важливих справа Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000035 від 11 січня 2022 року про відмову у застосуванні заходів безпеки.

Скарга вмотивована тим, що у провадженні Головного слідчого управління Національної поліції України перебувають матеріали кримінального провадження № 0000035 від 11 січня 2022 року за підозрою, у тому числі, ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачено частиною першою статті 255, частиною четвертою статті 28, частиною третьою статті 307 Кримінального кодексу України. Підозрюваний ОСОБА_3 був затриманий у порядку ст. 208 КПК України, того ж дня йому вручено повідомлення про підозру, а також задоволено клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 27 квітня 2023 року. 05 квітня 2023 року постановою старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_5 застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_3 заходи безпеки шляхом його утримування в Ізоляторі тимчасового тримання № 7 ГУ НП в Київській області строком до 27 квітня 2023 року, з чим сторона захисту не погоджується і вважає неприйнятною внаслідок незаконних дій слідчого, оскільки про заходи безпеки власне підозрюваний, його члени сім`ї або близькі родичі не заявляли, постанова є формальною та не містить належного обґрунтування необхідності застосування заходів безпеки, як і посилань на конкретні ризики, які загрожують його життю та здоров`ю.

22 травня 2023 року слідчий, якому також доручено проводити досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000035, - слідчий слідчої групи ГСУ НП України ОСОБА_6 подав до суду письмові заперечення на скаргу захисника, у яких просив відмовити у задоволенні скарги, а, окрім цього, й проводити розгляд за його відсутності. Заперечення вмотивовані тим, що слідчим ГСУ НП України отримано оперативну інформацію щодо наявності реальної загрози життю і здоров`ю підозрюваного ОСОБА_3 у випадку його утримування в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор», що відповідно до пункту «в» частини другої статті 20 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» є приводом для вжиття заходів забезпечення безпеки стосовно нього.

Окрім цього, у запереченнях вказано, що на час розгляду скарги дана постанова не є чинною, заходи безпеки у межах строку дії ухвали слідчого судді про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою продовжують діяти, оскільки слідчим не отримано достовірної інформації про усунення загрози життю та здоров`ю підозрюваного.

Захисник - особа, що подала скаргу, - у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду скарги був повідомлений належним чином, заяви чи клопотання на адресу суду не надходили.

Представник органу досудового розслідування у судове засідання не з`явився.

Згідно з нормою частини четвертої ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду скарги слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Відповідно до ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

За приписами частини першої ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

З огляду на це, слідчий суддя вважає за можливе розглянути вказану скаргу у відсутність захисника на підставі ст. 26 КПК України та у відсутність представника органу досудового розслідування в порядку частини третьої ст. 306 КПК України.

Слідчий суддя, вивчивши скаргу захисника ОСОБА_4 та долучені до неї матеріали, заперечення слідчого ОСОБА_6 та додатки до них, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України розслідується кримінальне провадження №0000035 від 11 січня 2022 року за підозрою у тому числі, ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою ст. 255, частиною четвертою ст. 28, частиною третьою ст. 307 КК України.

ОСОБА_3 27 лютого 2023 року, о 04:13 год., у порядку і з підстав, передбачених ст.ст. 276, 277, 278 КПК України, повідомлено про те, що він підозрюється в створенні злочинної організації, керівництві такою організацією, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 255 КК України, незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту психотропних речовин, вчиненому у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою ст. 28 частиною третьою ст. 307 КК України, незаконному виготовленні, придбанні, зберіганні, перевезенні з метою збуту, а також незаконному збуті психотропних речовин, вчиненому повторно, у складі злочинної організації, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною четвертою ст. 28 частиною третьою ст. 307 КК України.

Також 27 лютого 2023 року, 04:17 год. підозрюваний ОСОБА_3 затриманий у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених частиною першою ст. 255, частиною четвертою ст. 28, частиною третьою ст. 307 КК України.

05 квітня 2023 року старший слідчий в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_5 склав постанову про застосування заходів безпеки відносно підозрюваного ОСОБА_3 , згідно з якою органом досудового розслідування отримано відомості про те, що в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор» життю та здоров`ю підозрюваного ОСОБА_3 загрожує небезпека, через що існує необхідність його утримування в умовах ІТТ на строк до 27 квітня 2023 року.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.

Згідно з частиною другою ст. 3 цього Закону рішення про застосування заходів безпеки приймається слідчим, прокурором, судом, у провадженні яких знаходяться кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, у розслідуванні чи судовому розгляді яких брали або беруть участь особи, зазначені у статті 2 цього Закону, а також органом (підрозділом), що здійснює оперативно-розшукову діяльність, щодо осіб, які брали участь або сприяли виявленню, попередженню, припиненню злочинів.

Відповідно до частини першої ст. 19 Закону, безпека осіб, які перебувають в установах виконання покарань чи слідчих ізоляторах або у місцях із спеціальним режимом тримання, забезпечується заходами, зазначеними у статтях 8, 11, 15, 16 цього Закону, за винятками, що випливають з вимог режиму їх тримання. Додатково до них можуть застосовуватися також такі заходи: а) переведення до іншої установи виконання покарань чи слідчого ізолятора або в інше місце із спеціальним режимом тримання; б) окреме тримання.

Статтею 20 зазначеного Закону визначено, що підставою для вжиття заходів забезпечення безпеки осіб, зазначених у статті 2 цього Закону, є дані, що свідчать про наявність реальної загрози їх життю, здоров`ю, житлу і майну.

Приводом для вжиття заходів забезпечення безпеки учасників кримінального судочинства, членів їх сімей та близьких родичів може бути:

а) заява учасника кримінального судочинства, члена його сім`ї або близького родича;

б) звернення керівника відповідного державного органу;

в) отримання оперативної та іншої інформації про наявність загрози життю, здоров`ю, житлу і майну зазначених осіб;

г) отримання прохання Міжнародного кримінального суду про вжиття заходів забезпечення безпеки.

Згідно з частиною першою, третьою ст. 110 КПК України процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.

За змістом частини п`ятої ст. 110 КПК України, обґрунтованість рішення (постанови), яке прийняли прокурор та слідчий, повинна знайти відображення в його мотивуванні, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам справи.

Як вбачається з мотивувальної частини постанови старшого слідчого в ОВС ГСУ НП України ОСОБА_5 від 05 квітня 2023 року, яка є предметом цієї скарги сторони захисту у кримінальному провадженні № 0000035 від 11 січня 2022 року, органом досудового розслідування отримано відомості про те, що в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор» життю та здоров`ю підозрюваного ОСОБА_3 загрожує небезпека, і як вказано у запереченнях на скаргу, саме у випадку утримування в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Отже, отримавши повідомлення про загрозу безпеці підозрюваного ОСОБА_3 , з врахуванням положень частини другої статті 7, частини 2 статті 22 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» та положень пункту 8 частини другої статті 40, частини третьої статті 110 КПК України, слідчим ГСУ НП України прийнято рішення у формі постанови про застосування відносно ОСОБА_3 заходів безпеки шляхом його утримання в умовах Ізолятору тимчасового тримання ГУ НП у м. Києві (пункт «А» частини першої статті 19 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб»), що також узгоджується з абзацом першим статті 4 Закону України «Про попереднє ув`язнення», оскільки досудове розслідування триває та у ньому проводяться слідчі (розшукові) дії.

Строк застосування заходів безпеки стосовно ОСОБА_3 постановою від 05 квітня 2023 року було визначено до 27 квітня 2023 року.

Підставою для скасування заходів безпеки, що здійснюються відповідно до цього Закону, згідно з частиною першою статті 21 вказаного Закону, може бути:

а) закінчення строку конкретного заходу безпеки;

б) усунення загрози життю, здоров`ю, житлу і майну осіб, взятих під захист;

в) систематичне невиконання особою, взятою під захист, законних вимог органів, що забезпечують безпеку, якщо ця особа письмово була попереджена про можливість такого скасування.

За частиною другою статті 21 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», приводом для скасування заходів забезпечення безпеки учасників кримінального судочинства, членів їх сімей та близьких родичів може бути:

а) заява учасника кримінального судочинства, члена його сім`ї або близького родича, щодо якого були застосовані заходи безпеки;

б) отримання достовірної інформації про усунення загрози життю, здоров`ю, житлу і майну зазначених осіб.

Встановлено, що ініціатором вжиття заходів безпеки став слідчий групи слідчий у кримінальному провадженні після отримання оперативної інформації щодо цього питання і за відсутності достовірної інформації про усунення загрози життю та здоров`ю підозрюваного, немає підстав або приводів для скасування вжитих заходів.

Згідно зі статтею 22 КПК України змагальність передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими зазначеним Кодексом. У цій же статті закріплено заборону покладення у кримінальному провадженні функцій державного обвинувачення, захисту та судового розгляду на один і той самий орган чи службову особу. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Диспозитивність відповідно до положень статті 26 КПК України полягає в тому, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, як і суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що віднесені до його повноважень зазначеним Кодексом.

Процесуальна самостійність слідчого і його свобода нарівні з протилежною стороною у відстоюванні тієї чи іншої правової позиції є чинниками справедливого балансу прав та законних інтересів усіх учасників процесу, а також інших осіб, держави й суспільства.

Завданням слідчого судді відповідно до пункту 18 частини першої ст. 3 КПК України, частини п`ятої ст. 21 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів», є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою, яка передбачає, в тому числі, чіткий розподіл повноважень і недопустимість заміщення слідчим суддею, як і судом, функцій органів державного обвинувачення та досудового розслідування.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог скарги.

Керуючись положеннями ст.ст. 1-35, 110, 303, 307, 309 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги захисника підозрюваного ОСОБА_3 - ОСОБА_4 на постанову старшого слідчого в особливо важливих справа Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000035 від 11 січня 2022 року про відмову у застосуванні заходів безпеки.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1