Провадження №1-кс/369/2360/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.07.2023 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002780 від 08.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду надійшло клопотання прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0002780 від 08.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Свої вимоги прокурор мотивує тим, що 08.07.2023 року біля 13 години 40 хвилин на проїзній частині 63 км. +500 м. автодороги сполученням Київ-Ковель в межах Бучанського району Київської області сталася дорожньо-транспортна пригода за участі автомобіля марки ВАЗ 2101, реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає в АДРЕСА_1 , не працюючий, тверезий, який рухаючись в смузі для руху в бік м. Києва здійснив зупинку на узбіччі смуги руху внаслідок перегрівання двигуна, при цьому не виділивши автомобіль знаком аварійної зупинки (фішками) та в цей час пасажир автомобіля ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає в АДРЕСА_2 , не працюючий вийшов із автомобіля та відчинивши капот перебував біля автомобіля та при наближенні автомобіля марки МАН, реєстраційний номер НОМЕР_2 із напівпричепом марки Бодекс, р.н. НОМЕР_3 під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживає в АДРЕСА_3 , тверезий, здійснив крок в бік автомобіля внаслідок чого відбулося контактування частини тіла ОСОБА_5 із правою боковою стороною напівпричепа. Внаслідок ДТП потерпілого ОСОБА_5 госпіталізовано до Бородянської ЦРЛ із діагнозом відкритий перелом правої променевої кисті, відкритий перелом 4,5 пальців правої руки.

Автомобіль марки ВАЗ 2101, реєстраційний номер НОМЕР_1 та автомобіль марки МАН, реєстраційний номер НОМЕР_2 із напівпричепом марки Бодекс, реєстраційний номер НОМЕР_3 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки вони є об`єктами, які зберегли на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин що встановлюються під час досудового розслідування.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль МАН, реєстраційний номер НОМЕР_2 із напівпричепом марки Бодекс, реєстраційний номер НОМЕР_3 належить фермерському господарству Кавецького, яке зареєстроване в Житомирській області, Народицькому районі, с. Норинці, вул. Шкільна, 23.

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль марки ВАЗ 2101, реєстраційний номер НОМЕР_1 належить ОСОБА_3 , який зареєстрований в АДРЕСА_4 .

Для здобуття доказів у кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій та експертних досліджень з використанням даних транспортних засобів, які мають суттєве значення для встановлення об`єктивних обставин вчинення дорожньо-транспортної пригоди та прийняття рішення за результатами досудового розслідування. Зокрема, у кримінальному провадженні необхідно провести ряд судових інженерно-транспортних експертиз, а саме: судову інженерно-транспортну експертизу за експертною спеціалізацією «Дослідження механізму і обставин дорожньо-транспортних пригод», інженерно-транспортна експертиза за експертною спеціалізацією «Дослідження технічного стану транспортного засобу», судову інженерно-транспортну експертизу за експертною спеціалізацією «Транспортно-трасологічні дослідження», та інших.

Повернення вказаного транспортного засобу та його зберігання за межами спеціального майданчику для утримання транспортних засобів може призвести до його видозмінення, ремонту та відновлювальних робіт, штучної зміни конструктивних властивостей, механічних слідів утворених внаслідок дорожньо-транспортної пригоди або відчуження на користь третіх осіб та як наслідок, це призведе до втрати технічних властивостей автомобіля та знищення або спотворення доказової інформації, яка має суттєве значення для кримінального провадження та об`єктивного дослідження всіх обставин справи. Пошкодження на транспортному засобі, які виникли внаслідок дорожньо-транспортної пригоди є унікальними по своїй суті та мають індивідуальні ознаки характерні лише для даної дорожньо-транспортної пригоди яка відбулася за участю вказаного автомобіля, мають суттєве значення для встановлення об`єктивних обставин дорожньо-транспортної пригоди, механізму його розвитку та в цілому для прийняття обґрунтованого та законного рішення у кримінальному провадженні.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення належного проведення судових експертиз, збереження речового доказу у стані придатному для подальшого використання у кримінальному провадженні, забезпечення відшкодування матеріальної та моральної шкоди потерпілим у кримінальному провадженні, а також з метою тимчасового позбавлення можливості відчужувати вказане майно необхідно накласти на нього арешт, оскільки в інший спосіб без накладення арешту на автомобіль марки ВАЗ 2101, реєстраційний номер НОМЕР_1 та автомобіль марки МАН, реєстраційний номер НОМЕР_2 із напівпричепом марки Бодекс, реєстраційний номер НОМЕР_3 це зробити не можливо.

В судове засідання прокурор не з`явився, в клопотанні розгляд просить проводити у його відсутність.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на транспортні засоби, а саме:

- автомобіль МАН, реєстраціний номер НОМЕР_2 із напівпричепом марки Бодекс, реєстраціний номер НОМЕР_3 , які належать фермерському господарству Кавецького, яке зареєстроване в АДРЕСА_5

- автомобіль ВАЗ 2101, реєстраційний номер НОМЕР_1 належить ОСОБА_3 , який зареєстрований в АДРЕСА_4 ,

із забороною відчуження, розпорядження та користування вказаними транспортними засобами, до скасування арешту майна у встановленому Кодексом порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Наталія ПІНКЕВИЧ