Єдиний унікальний номер 205/8121/22
Провадження № 1-кп/205/16/23
У Х В А Л А

17 серпня 2023 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участю учасників судового провадження

прокурора - ОСОБА_3

захисника адвоката - ОСОБА_4

законного представника

потерпілої - ОСОБА_5

обвинуваченого - ОСОБА_6

розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро кримінальне провадження № 0001027 від 11.10.2022 року за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Вільногірська, Дніпропетровської області, громадянина України, маючий середньо-технічну освіту, офіційно не працевлаштований, розлучений, маючий на утриманні неповнолітню дитину - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України -,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.156 КК України.

Прокурор заявила клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого оскільки ризики які були при обранні цього заходу не змінились і не зменшились, зокрема, наявні ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме: що обвинувачений, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, може переховуватися від суду, оскільки ОСОБА_6 під загрозою застосування реальної міри покарання у вигляді позбавлення волі на строк більше 5 років у разі визнання його винуватим за вчинення кримінального правопорушення, яке відносяться до категорії тяжкого. Також обвинувачений ОСОБА_6 , офіційно не працевлаштований, постійного місця проживання не має, що свідчить про відсутність сталих соціальних зв`язків. Обвинувачений, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України може незаконно впливати на потерпілу і свідків з метою зміни показань наданих під час досудового розслідування або відмови від них, а також наявний ризик того, що обвинувачений може продовжити вчиняти аналогічні злочини.

Адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачений ОСОБА_6 , підтримав свого захисника.

Законний представник потерпілої ОСОБА_5 підтримала прокурора.

Суд, дослідивши клопотання про продовження запобіжного заходу, вислухавши доводи прокурора, думку захисника, законного представника потерпілої, обвинуваченого, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно ч. 1ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Статтею 199 КПК України передбачено порядок продовження строку тримання під вартою, а з частини третьої даної норми слідує, що звертаючись до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, прокурор має викласти, зокрема обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження тримання особи під вартою.

Суд погоджується з посиланням прокурора на наявність і актуальність ризиків для даного кримінального провадження. Зокрема, суд обґрунтовано вважає, що в разі зміни запобіжного заходу на більш м`який обвинувачений ОСОБА_6 матиме реальну можливість перешкодити судовому розгляду даного кримінального провадження шляхом переховування від суду, побоюючись тяжкості покарання за інкримінований тяжкий злочин, яке загрожує йому в разі визнання його винним.

Суд вважає, що зазначені прокурором ризики незаконного впливу обвинуваченим ОСОБА_6 на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні доведені. Незважаючи на те, що потерпілі та деякі свідки, вже допитувалися під час судового провадження, суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на них з боку ОСОБА_6 надалі залишається обґрунтованим, оскільки всі докази, в тому числі й письмові матеріали кримінального провадження на теперішній час не досліджені, що може обумовити повторний допит свідків та потерпілих у судовому засіданні.

Також суд вважає доведеним ризик, що обвинувачений може продовжити вчиняти аналогічні злочини.

Окрім того при вирішенні питання про обрання або продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд враховує у сукупності всі обставини відповідно до ст.178 КПК України.

Отже, ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися та не перестали існувати, суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаний із триманням під вартою не зможуть запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання обвинуваченими процесуальних обов`язків, оскільки ризики об`єктивно існують і для їх запобігання необхідно продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст.110, 177, 178, 183, 331, 369, 371, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження до обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 календарних днів, а саме до 15 жовтня 2023 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1