Справа № 676/4691/22
Провадження № 1-кп/676/117/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2023 року м. Кам`янець-Подільський

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

адвокатів ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

ОСОБА_6 ,

ОСОБА_7 ,

обвинувачених ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000055 від 08.02.2022 по обвинуваченню

ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 189, частиною 2 статті 289 КК України,

ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 189 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької областіперебуває дане кримінальне провадження.

Ухвалою суду від 24.07.2023 обвинуваченому ОСОБА_9 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою до 21.09.2023 та обвинуваченому ОСОБА_8 продовжено дію обраних обов`язків по запобіжному заходу у вигляді застави.

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та продовження обвинуваченому ОСОБА_8 обов`язків по запобіжному заходу у вигляді застави, обґрунтовуючи їх тим, що обставини, які були підставою для обрання таких запобіжних заходів на стадії досудового розслідування та продовження під час судового розгляду не змінились.

Представник потерпілого ОСОБА_10 адвокат ОСОБА_7 повністю підтримав заявлене прокурором клопотання.

Потерпілі ОСОБА_10 , ОСОБА_11 в судове засідання не з`явилися, що не перешкоджає розгляду клопотання прокурора.

Обвинувачений ОСОБА_9 проти задоволення клопотання прокурора заперечив.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_6 заперечив проти клопотання прокурора у продовженні дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_9 у виді тримання під вартою, посилаючись на недоведеність ризиків прокурором. Вважав за доцільне застосування такого запобіжного заходу як домашній арешт або визначити розмір застави в мінімальному розмірі.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_9 адвокат ОСОБА_5 щодо клопотання прокурора про продовження ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечив із підстав вказаних адвокатом ОСОБА_6 .

Обвинувачений ОСОБА_8 не заперечував проти задоволення клопотання прокурора.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_4 вкотре звернула увагу, що обвинувачений виконує покладені на нього обов`язки, які були визначені під час обрання запобіжного заходу у вигляді застави, тому вважала не доцільним повторно продовжувати покладені на нього обов`язки. Щодо продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 вважала доцільним і достатнім такий запобіжний захід як домашній арешт.

Заслухавши учасників процесу, вирішуючи питання продовження обвинуваченим ОСОБА_9 , ОСОБА_8 раніше обраних запобіжних заходів, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, продовжити або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Заслухавши позицію сторін, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених, зокрема, пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, для застосування відносно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. На даний час відсутні підстави вважати, що заявлені ризики, які було встановлено на етапі обрання та продовження запобіжного заходу, зменшилися, оскільки продовжують існувати обставини, якими вони обумовлені.

При вирішенні даного питання, суд враховує фактичні обставини справи, особу обвинуваченого та характер висунутого обвинувачення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у їх взаємозв`язку з можливими ризиками по справі.

Зокрема, судом враховано характер вчинених ОСОБА_9 умисних корисливих кримінальних правопорушень, одне з яких вчинено за попередньою змовою групою осіб; тяжкість покарання, що може загрожувати обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, зокрема у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, що свідчить про реальне існування ризику того, що ОСОБА_9 , перебуваючи на волі, може вчинити одну із дій, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, як то продовжити злочинну діяльність чи спробувати переховуватися від суду, змінивши місце проживання.

Згідно з частиною 1 статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Відповідно до правової позиції, наведеної у Постанові Верховного Суду від 14.02.2019 у справі №383/546/15-к суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права сторін у справі, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що, зокрема, метою запобіжного заходу є подальший розгляд справи судом, який повинен підтвердити або спростувати підозру, що була підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, наведені ризики, відомості про особу обвинуваченого, а також характер інкримінованих йому кримінальних правопорушень свідчать про те, що застосування інших більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, на даному етапі не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_9 .

Питання про визначення розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_9 , не розглядається на підставі частини 4 статті 183 КПК України у зв`язку з вчиненням злочину із застосуванням насильства.

Вирішуючи питання за клопотанням прокурора про продовження обов`язків ОСОБА_8 по запобіжному заходу у вигляді застави, суд виходить з наступного.

ОСОБА_8 було обрано обов`язки по запобіжному заходу у вигляді застави, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України. Заставу було внесено.

Відповідно до частини 6 статті 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

З наведеного прокурором переліку ризиків, передбачених пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК України, існують лише ризики, передбачені пунктами 1, 5 частини 1 статті 177 КПК України, щодо можливості підозрюваного ухилитись від кримінальної відповідальності шляхом переховування від суду, залишивши місце проживання, маючи при цьому всі можливості та засоби, оскільки за вчинене ОСОБА_8 кримінальне правопорушення, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, а також щодо можливості вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується, оскільки злочин було вчинено за попередньою змовою групою осіб.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого та уникненню встановлених ризиків існує необхідність в продовженні обвинуваченому ОСОБА_8 обов`язків, зазначених в клопотанні прокурора.

Також судом враховано, що саме завдяки обраним запобіжним заходам забезпечена належна поведінка обвинувачених та виконання ними процесуальних обов`язків.

Керуючись статями 177, 183, 194, 331 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити раніше обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 обов`язків по запобіжному заходу у вигляді застави задовольнити.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обов`язки по обраному запобіжному заходу у вигляді застави, а саме:

- не відлучатися з м. Кам`янець-Подільський Хмельницької області без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місце роботи;

- утримуватись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали - до 10 листопада 2023 року включно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1