Житомирський апеляційний суд
Справа №296/6325/23 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ст.422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2023 року колегія суддів Житомирського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю секретаря: ОСОБА_5

представника власника майна

- адвоката: ОСОБА_6

прокурора: ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу представника власника майна ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 30 червня 2023 року, якою клопотання про скасування арешту майна повернуто заявнику, -

встановила:

Вказаною ухвалою слідчого судді клопотання адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_8 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000069 повернуто заявнику.

Прийняте рішення слідчий суддя мотивував тим, що підстави для подачі такого клопотання адвокатом ОСОБА_6 згідно частини 2 статті 174 КПК України відсутні, оскільки ОСОБА_8 не є підозрюваним у кримінальному провадженні №0000069.

В апеляційній скарзі захисник просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді, а справу направити в суд першої інстанції для розгляду.

Зазначає, що 03.03.2023 року ОСОБА_8 звернувся до адвоката ОСОБА_9 для надання йому правової допомоги, для ознайомлення захиснику були надані оригінали та копії медичних документів ОСОБА_8 .

Також зазначає, що 28.01.2023 року було внесено відомості до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 369, ч.3 ст. 369-2 КК України, у вказаному кримінальному провадженні адвокату ОСОБА_9 оголошено про підозру.

Під час обшуку у приміщенні адвоката ОСОБА_9 було вилучено документи, в тому числі і ті, що стосуються проходження військово-лікарської комісії та містять інформацію про стан здоров`я ОСОБА_8 . На вказані документи на підставі ухвали слідчого судді від 06.03.2023 року було накладено арешт.

Зазначає, що потреба у зверненні до слідчого судді з клопотання про скасування арешту обґрунтована тим, що медичні документи (оригінали та копії) стосуються стану здоров`я ОСОБА_8 та містять лікарську таємницю.

Вказує, що інформація, яка міститься у вказаних документах має значення для служби ОСОБА_8 у ЗСУ.

Вважає, що медичні документи її довірителя жодного відношення до кримінального провадження та діяльності адвоката ОСОБА_9 не мають та не впливають на хід досудового розслідування, у зв`язку із чим підлягають поверненню власнику.

На думку сторони захисту висновки суду, щодо відсутності підстав на звернення адвоката з клопотання про скасування арешту є помилковими та не ґрунтуються на вимогах закону, оскільки вказані медичні документи належать ОСОБА_8 , а вона представляє його інтереси.

Заслухавши доповідача, пояснення представника власника майна, яка підтримала апеляційну скаргу, заперечення прокурора на апеляційну скаргу, перевіривши матеріали провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Доводи апелянта про пропуск строків на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді з поважних причин є обґрунтованими, а тому його апеляційна скарга підлягає розгляду.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Згідно зі ст.7,16 КПК України загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, адвокат ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_8 звернулася до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту на документи, що стосуються проходження військово-лікарської комісії та містять інформацію про стан здоров`я ОСОБА_8 , які були вилучені під час обшуку 06.03.2023 року у приміщенні адвоката ОСОБА_9 . Вказувала на відсутність обставин, які свідчать про необхідність накладення арешту на медичні документи, зокрема посилаючись на те, що вказані документи не стосуються діяльності адвоката ОСОБА_9 , а договір про надання правової допомоги з адвокатом та її довірителем розірвано.

Повертаючи скаргу представнику власника майна ОСОБА_8 - адвокату ОСОБА_6 слідчий суддя дійшов висновку , що адвокат не має процесуального статусу, який надає їй право звернутись з таким клопотанням до слідчого судді про скасування арешту відповідно до вимог ч.1 ст. 174 КПК України, оскільки ОСОБА_8 не є підозрюваним у кримінальному провадженні №0000069.

Проте, з таким висновком слідчого судді не може погодитись колегія суддів, враховуючи наступне.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 393 КПК України, апеляційну скаргу мають право подати інші особи у випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 64-2 КПК України третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для підозрюваного, обвинуваченого, в частині, що стосуються арешту майна. Третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються арешту майна, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом.

Згідно вимог ч.4 ст. 64-2 КПК України представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником.

Представником у кримінальному провадженні може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником, повноваження якого на участь у кримінальному провадженні підтверджується документами, визначеними ст.50 КПК України, зокрема свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до ч.6 ст. 64-2 КПК України представник третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, користується процесуальними правами третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інтереси якої він представляє.

Системний аналіз цих положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що адвокат, який має повноваження діяти від імені третьої особи наділений процесуальними правами третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, а тому має право подавати клопотання про скасування арешту майна.

Слідчий суддя приймаючи рішення про повернення клопотання захисника ОСОБА_6 про скасування арешту на майно вказані вимоги норм закону не врахував, та прийшов до помилкового висновку.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів провадження ОСОБА_8 призваний на військову службу під час мобілізації до ЗСУ, у зв`язку з чим позбавлений можливості звернутися з клопотанням про скасування арешту самостійно, а вилучені документи стосуються його стану здоров`я та можуть містити лікарську таємницю.

Прийняте слідчим суддею рішення про повернення клопотання про скасування арешту адвоката ОСОБА_6 , яка згідно ордеру про надання правничої (правової) допомоги здійснює захист інтересів власника майна ОСОБА_8 , суперечить вимогам КПК України та свідчить про надмірний формалізм та призводить до обмеження прав володільця майна на вільне володіння та користування належним йому майном.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що надмірний формалізм є обмеженням заявника в доступі до правосуддя.

У справі Bellet v. Fгапсе Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Отже, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що висновок слідчого судді про повернення клопотання про скасування арешту майна, є необґрунтованим, а ухвала слідчого судді постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, а тому підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

постановила:

Апеляційну скаргу представника власника майна адвоката ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 30 червня 2023 року, якою клопотання про скасування арешту майна повернуто заявнику - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд скарги представника власника майна ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_6 в суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: