ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/1770/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" серпня 2023 р.

Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання ОСОБА_4 ,

провівши підготовче судове засідання в залі суду у м. Києві в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000071 від 12.01.2023 р. за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпра, українця, громадянина України, стрілець зенітник 2-го зенітного ракетного відділення зенітного ракетного взводу 1-го механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

сторони кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_6 ,

захисник ОСОБА_7 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

встановив:

Обвинувальний акт з додатками відносно ОСОБА_5 надійшов до Дарницького районного суду м. Києва 21 серпня 2023 року.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні, вважав, що провадження за обвинувальним актом підсудне Дарницькому районному суду м. Києва, даний процесуальний документ відповідає вимогам ст. 291 КПК України та підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. Також, заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , враховуючи ризики, передбачені п.1-5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним, останній може переховуватись від суду, може знищити, сховати та спотворити інформацію, речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, впливати на осіб, які можуть бути свідками у вказаному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки є невстановлені учасники злочину, яких він може повідомити про факти виявлення їх злочинної діяльності, та про обставини, які стали йому відомі в ході досудового розслідування. Крім того, перебуваючи на волі ОСОБА_5 може вчини інший злочин.

Захисник ОСОБА_7 , вважав, що обвинувальний акт вимогам КПК України не відповідає, а тому просив суд повернути обвинувальний акт прокурору, посилаючись на те, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 не містить формулювання обвинувачення, реєстр досудового розслідування не містить всіх прийнятих під досудового розслідування процесуальних дій. Також вказав, що копія обвинувального акту вручена прокурором обвинуваченому ОСОБА_5 не містить печатки, а тому не являється офіційним документом. Крім того, вважав, що клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 не обґрунтоване, не містить жодних доказів підтвердження ризиків. Тому просив змінити запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання захисника повністю, вказав, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу та вказаних ним ризиків можна трактувати як вигадку.

Також обвинувачений заявив клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Захисник ОСОБА_7 підтримав клопотання обвинуваченого.

Прокурор заперечував проти повернення обвинувального акту, вказавши, що обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України, щодо розгляду кримінального провадження судом присяжних прокурор поклався на розсуд суду.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт з додатками, письмові клопотання сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу. При цьому, така невідповідність повинна бути істотною, і перешкоджати суду встановити обґрунтованість пред`явленого обвинувачення та/або унеможливлювати доведеність своєї правової позиції сторонами кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт має містити найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; 7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); розмір пропонованої винагороди викривачу; дату та місце його складення та затвердження.

Ці положення кримінально процесуального закону стороною обвинувачення дотримано, обвинувачення сформульовано з достатньою конкретністю та повнотою, що дає можливість обвинуваченому розуміти його суть, а стороні захисту сформулювати правову позицію.

Доводи захисту щодо про те, що копія обвинувального акту не скріплена печаткою, є необґрунтованими. В зазначеному кримінальному провадженні до суду направлено обвинувальний акт, який затверджений та скріплений гербовою печаткою прокуратури. Крім того, суд звертає увагу, що скріплення копії обвинувального акта гербовою печаткою не передбачене кримінальним процесуальним законодавством.

Стосовно інших доводів, які на переконання сторони захисту містять підстави для повернення обвинувального акту, то вони не є істотними, а тому не можуть бути достатньою підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Таким чином, кримінальне провадження підсудне Дарницькому районному суду м. Києва, обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування складено відповідно до положень статей 291, 292 КПК України, підстав для закриття кримінального провадження судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, істотних порушень вимог КПК України при складанні обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, які б перешкоджали призначенню цього обвинувального акта до судового розгляду судом не встановлено, а тому суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Розв`язуючи клопотання обвинуваченого про розгляд кримінального провадження судом присяжних, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 10 ст. 615 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.

Враховуючи те, що кримінальне правопорушення, яке інкриміноване ОСОБА_5 вчинене в період воєнного стану, суд відмовляє в задоволенні клопотання обвинуваченого про розгляд кримінального провадження судом присяжних.

Посилання захисника на положення ч. 3 ст. 31 КПК України, не можна вважати обґрунтованим, з огляду на конкуренцію загальної (ч. 3 ст. 31 КПК) та спеціальної (ч. 10 ст. 615 КПК) норм процесуального закону, яка вирішується шляхом застосування спеціальної норми.

Таким чином, відповідно до вимог ст. 27 КПК України розгляд справи потребує відкритого судового провадження, а згідно з приписами ч. 10 ст. 615 КПК України колегіально судом у складі трьох суддів.

Розглядаючи клопотання прокурора, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 25.07.2023 р. ОСОБА_5 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 26.08.2023 р. включно.

Строк, визначений ч. 1 ст. 197 КПК, стосовно ОСОБА_5 закінчується 26.08.2023 р. Відповідно до ст. 178 КПК України, суд враховує ступінь тяжкості інкримінованого йому злочину, який кримінальний закон відносить до особливо тяжкого за вчинення якого йому загрожує покарання до 15 років позбавлення волі або довічне позбавлення волі з конфіскацією майна, а також матеріали, які його характеризують, а саме: вік та стан здоров`я обвинуваченого, дані про те, що він не може утримуватись під вартою в матеріалах кримінального провадження відсутні; у кримінальному провадженні не допитані свідки і не досліджені докази, що не виключає можливості впливу на свідків та перешкоджанню кримінальному провадженню шляхом впливу на них. Ці обставини в сукупності з мірою покарання, яка загрожує обвинуваченому, в разі визнання його винуватими, на переконання суду, підтверджують наявність високого ступеню ризику переховування ОСОБА_5 від суду та можливості вчинити інші кримінальні правопорушення, що не дає достатніх підстав для зміни запобіжного заходу.

Відтак, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання сторони захисту та зміни обвинуваченому запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт, вважаючи, що на цьому етапі кримінального провадження запобіжним заходом, який здатний забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків є тримання під вартою.

Суд враховує, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках та за встановленою процедурою. Обираючи строк тримання під вартою обвинуваченому, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише його права, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого зокрема статтями 109-114-2 Кримінального кодексу України.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для визначення обвинуваченому ОСОБА_5 розміру застави.

Керуючись статтями 314-316 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про повернення обвинувального акту прокурору - відмовити.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України на 05 вересня 2023 року 16 годину 00 хвилин.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 та обвинуваченого ОСОБА_5 про розгляд кримінального провадження судом присяжних -відмовити.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні колегіально судом у складі трьох суддів.

Судове засідання проводити за участю прокурора, захисника та обвинуваченого.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 на цілодобовий домашній арешт - відмовити.

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосований до обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжити до 23 жовтня 2023 р. включно.

Ухвала суду в частині продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підлягає апеляційному оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3