УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігів, українця, громадянини України, офіційно непрацюючого, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні №0001519 від 07.11.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого, погоджене прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0001519 від 07.11.2022, з визначенням застави у розмірі 700 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1878 800 грн.

У клопотанні зазначено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001519 від 07.11.2022 за підозрою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 190 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у заволодінні чужого майна шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та іншими не цей час невстановленими особами завдав потерпілій ОСОБА_10 матеріальної шкоди на загальну суму 50 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу Національного банку України станом на 07.11.2022 складало 1 828 000 (один мільйон вісімсот двадцять вісім тисяч) гривень 00 копійок, що є особливо великим розміром.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 07.11.2022 за адресою: АДРЕСА_3 ; протоколом огляду місця події від 28.12.2022 за адресою: АДРЕСА_4 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 від 07.11.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 від 28.12.2022; протоколом впізнання за фотознімками з потерпілим ОСОБА_11 від 28.12.2022, а також свідками ОСОБА_12 від 14.11.2022, ОСОБА_13 від 15.11.2022, ОСОБА_14 від 14.11.2022.; протоколом затримання ОСОБА_7 в порядку ст. 208 КПК України від 28.12.2022; протоколом попиту підозрюваного ОСОБА_7 від 20.01.2023; протоколом впізнання за фотознімками з підозрюваним ОСОБА_15 від 20.01.2023 р.; та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва 22.03.2023 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001519 від 07.11.2022 до 6-ти місяців, тобто до 28.06.2023.

Оцінюючи особу підозрюваного та вчинені ним злочини, досудове слідство приходить до переконання в наявності передбачених ст. 177 КПК України ризиків невиконання підозрюваною процесуальних обов`язків, а саме:

п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, враховуючи, що він підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальних правопорушень, може навмисно переховуватись від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності;

п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України - перебуваючи на іншому запобіжному заході, ніж тримання під вартою, підозрюваний може знищити або спотворити речові докази, якими він або інші особи володіють та місцезнаходження яких на даний час органом досудового розслідування не встановлено та які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Вказане обґрунтовується і тим, що на даний час проводиться документування кримінально-протиправної діяльності останнього і інших учасників злочинної групи, які перебувають на волі, а також встановлення місцезнаходження інших адрес зберігання речових доказів, які мають суттєве значення;

п. п. 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, або інших можливих, ще не встановлених досудовим розслідуванням, свідків, яким відомі обставини кримінального правопорушення, з метою примушування їх до зміни раніше наданих показань, що може негативно вплинути на хід та повноту досудового розслідування, враховуючи обставини вчинення кримінального правопорушення. Також, серед осіб, які підлягають допиту у кримінальному провадженні як свідки, будуть її близькі родичі та знайомі, особи у яких останній здійснював оренду приміщень для підготовки до злочину та особи у яких здійснювалася оренда житла, які з метою уникнення його відповідальності під тиском ОСОБА_5 можуть змінити показання.

Ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, підтверджується вищезазначеними обставинами.

Крім того, наявність ризику впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що свідки у судовому засіданні не допитані, а тому ОСОБА_5 може незаконно впливати з метою зміни показань та з метою уникнення кримінальної відповідальності;

п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а саме у заволодінні чужого майна шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах. Вказаний ризик підтверджується тим, що будучи особою, який на даний час знаходиться на випробовуваному терміні, ОСОБА_5 на шлях виправлення не став, і знову є підозрюваним у кримінальному провадженні за фактом заволодіння грошових коштів отриманих під виглядом створення фіктивного пункту обміну іноземної валюти.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів не зможуть запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Поряд із цим, враховуючи спричинену шкоду охоронюваним законом інтересам потерпілих кримінального провадження на загальну суму близько 3 млн. 700 тис. грн. сторона обвинувачення вважає за доцільним визначити розмір застави, що дорівнює 700 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1878 800 грн.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання в повному обсязі і просив його задовольнити, при цьому зазначив, що деякі докази злочинної діяльності ОСОБА_5 не долучені до матеріалів клопотання, але запевняв слідчого суддю, що вони є.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, при цьому посилаючись на відсутність ризиків та необгрунтованість підозри.

В судовому засіданні підозрюваний підтримав доводи захисника, пояснив, що він пішов на вчинення неправомірного діяння у зв`язку з матеріальними проблемами.

Слідчий суддя заслухав учасників судового провадження, дослідив матеріали клопотання, дійшов висновку, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню за таких підстав.

Згідно ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001519 від 07.11.2022, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

07.06.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 190 КК України.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

Разом із цим належить зазначити, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні обставини в сукупності з доданими матеріалами та факт вручення підозри ОСОБА_5 дають підстави визнати набуття ним статусу підозрюваного та вважати обґрунтованою його підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу також є наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, які вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності вчинення підозрюваним певних дій.

В клопотанні, та прокурором у судовому засіданні зазначено про наявність ризиків, які полягають в тому, що підозрюваний може:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду -п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України;

- перебуваючи на іншому запобіжному заході, ніж тримання під вартою, підозрюваний може знищити або спотворити речові докази - п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, або інших можливих, ще не встановлених досудовим розслідуванням, свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином- п. п. 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України;

- продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється - п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик переховування обвинуваченого від органів досудового розслідування та суду не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку, це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування, а також міжнародні контакти (рішення у справі «W. проти Швейцарії» (W. v. Switzerland) від 26 січня 1993 року).

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним. Про це зазначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою №12369 від 26 червня 1991 року по справі «Лтальє проти Франції», п. 51, за скаргою №5522/04 від 20 січня 2011 року по справі «Прокопенко проти України», за скаргою №38717/04 від 14 жовтня 2010 року по справі «Хайредінов проти України» п. 29, 41 за скаргою №37466/04 від 20 травня 2010 року по справі «Москаленко проти України». В пункті 36 останнього зазначено, що «…органи судової влади неодноразово посилались на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєні яких він обвинувачується… Однак Суд неодноразово встановлював, що сама по собі тяжкість обвинувачення не може слугувати виправданням тривалих періодів тримання під вартою».

Існування ризиків зазначених прокурором у судовому засіданні має місце у цьому кримінальному провадженні, однак ступінь їх ймовірності дозволяє слідчому судді застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід.

При вирішенні заявленого клопотання слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до дванадцяти років, неодружений, раніше судимий. При цьому слідчим суддею зазначається, що протиправна діяльність ОСОБА_7 та ОСОБА_9 була викрита правоохоронними органами ще у грудні 2022 року. З того часу ОСОБА_5 перебував на свободі. Прокурором не додано доказів того, що ОСОБА_5 перебуваючи на свободі, вживав дії щодо перешкоджанню досудового розслідуванню будь -яким чином. Таким чином прокурором не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, у зв`язку з чим, слідчий суддя вважає можливим в даному конкретному випадку застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому без дозволу слідчого, прокурора або суду залишати місце свого проживання з 22 години до 06 години ранку наступного дня.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 176-179, 181, 183, 184, 193, 194 196, 205, 309, 395КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання, - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 22 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин наступного дня.

Строк тримання під домашнім арештом визначити до 28.06.2023, але у межах строку досудового розслідування.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за їх першою вимогою;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити до 28.06.2023 року.

Контроль за виконанням ухвали про застосування запобіжного заходу до підозрюваного у вигляді домашнього арешту покласти на органи Національної поліції за місцем його проживання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 12.06.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1