У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого детективу відділу Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000045, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.03.2022, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с.Підвиноградів, Виноградівського району Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 та ч.5 ст. 27 - ч.2 ст. 366 КК України КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого детективу відділу Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000045, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.03.2022, відносно ОСОБА_4 .

В рамках даного клопотання слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .

Оскільки встановлені під час досудового розслідування обставини та зібрані докази свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 та ч.5 ст. 27 - ч.2 ст. 366 КК України КК України, наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на оголошення підозрюваного у розшук, слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з наведених у ньому підстав, просив таке задовольнити та обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 просила обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Стверджуває, що підозрюваний не ухилявся від слідства та суду, оскільки він перебував за кордоном та за першою вимогою прибув до суду. Зазначає, що раніше підозрюваного не викликали на допит та інші слідчі дії, відтак він не знав про його кримінальне переслідування. Також просила звернути увагу на стан здоров`я ОСОБА_4 , який не може перебувати в умовах ізоляції, оскільки знаходиться на стаціонарному лікуванні. Окрім того стверджує, що ризики зазначені в клопотанні слідчого нічим не підтверджені.

У судовому засіданні підозрюваний підтримав висловлені позиції свого захисника, окрім того зазначив, що здійснював тільки технічний нагляд по будівництву об`єкту. Жодного відношення до привласнення коштів не мав, оскільки такими не розпоряджався. Також, вказав, що згідно своїх функціональних обов`язках належним чином виконував свою роботу, що підтверджується відповідними експертизами, які містяться в матеріалах кримінального провадження. Окрім того, у підозрі не вказано які саме дії становлать склад кримінальних правопорушень, які йому інкримінуються. Підтвердив, що перебуває на стаціонарному лікуванні.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши та оцінивши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя виходить з наступного.

Як установлено з матеріалів клопотання, відділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до ЄРДР за №0000042 від 29.03.2022 за ч.5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 та ч.5 ст. 27 - ч.2 ст. 366 КК України.

Підставою внесення зазначених відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало те, що у 2021 році перший заступник голови Рахівської міської ради ОСОБА_7 умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб директором ТОВ «Свалява-Міськбуд» та ОСОБА_8 , з метою заволодіння бюджетним коштами незаконно уклав додаткову угоду про визнання недійсним договору підряду, внаслідок чого заволодів бюджетними коштами на суму, яка на даний час встановлюється, а також посадові особи Рахівської міської ради, діючи умисно, здійснили інше підроблення офіційних документів, шляхом підписання актів форми КБ-2в, до яких внесено завідомо неправдиві відомості щодо виконання робіт по об`єкту «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м.Рахів Закарпатської області, внаслідок чого Рахівській міській раді Закарпатської області спричинено матеріальні збитки.

22.06.2023 року складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 та ч.5 ст. 27 - ч.2 ст. 366 КК України, а саме: у пособництві у привласненні чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах та у сприянні у внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що спричинило тяжкі наслідки.

Повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень громадянину ОСОБА_4 27.06.2023 ркоу о 15 год. 30 хв. вручено сину підозрюваного ОСОБА_9 .

Ухвалою слідчого судді від 06.07.2023 року надано дозвіл на затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Підвиноградів, Виноградівського району Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчим суддею встановлено, що даний привід виконано не було, однак підозрюваний самостійно подав до суду заяви та клопотання про те, що він повернувся в Україну та просив призначити розгляд даного клопотання.

Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Стаття 177 КПК України містить правові норми щодо мети та підстав застосовування запобіжних заходів. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 194 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу крім наявності ризиків, зазначених у статті 177, враховуються тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, її вік, стан здоров`я, розмір майнової шкоди, майновий стан, наявність родини та утриманців, місце проживання та інші обставини, що її характеризують.

Під час розгляду клопотання встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 та ч.5 ст. 27 - ч.2 ст. 366 КК України, один з який згідно з ст.12КК України відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, санкція якого караються позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Кримінальному процесуальному кодексі України поняття обґрунтованої підозри не визначено, але воно визначено Європейським судом з прав людини. Обґрунтована підозра є нижчим стандартом доведення, ніж переконання поза розумним сумнівом, та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку. Однак таке переконання суду має бути засновано на об`єктивних фактах. Європейський Суд визначає, що «розумна підозра передбачає існування фактів або інформації, які повинні задовольнити об`єктивного спостерігача в тому, що особа, щодо якої розглядається питання, вчинила злочин. Те, що позначено словом "обґрунтована", залежатиме від усіх обставин» (справи «Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства», 30 August 1990, § 32; «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року; «Тerry v. Ohio», 392 US, 1968) і не може спиратися на голе припущення, що особа може в майбутньому втекти або повторно вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 та ч.5 ст. 27 - ч.2 ст. 366 КК України.

Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри.

Водночас слідчий суддя констатує, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винуватим у вказаних кримінальних правопорушеннях, вік та стан здоров`я підозрюваного, який перебуває на стаціонарному лікуванні, міцність соціальних зв`язків, зокрема те, що підозрюваний є одруженим, має постійне місце проживання, користується авторитетом і повагою серед своїх колег та за місцем свого проживання.

Слідчий суддя вважає встановленим та доведеним органом досудового розслідування існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України: перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином .

Ризик переховуватися від органів досудового розслідування та суду спростовується тим, що підозрюваний самостійно повернувся із-за кордону та звернувся до суду із заявою про призначення судового засідання по розгляду клопотання про обрання йому запобіжного заходу.

Ризик незаконного впливу на свідків також слідчий суддя вважає необґрунтованим.

При цьому оцінка наявності існування ризиків проводиться у контексті чинників, перелічених у ч. 1 ст. 178 КПК. Така позиція суду базується на основі практики ЄСПЛ. Зокрема, у п. 58 рішення ЄСПЛ у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява №9190/03 від 04.10.2005, зазначено: «Ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню».

За змістом ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється.

Відповідно до частин 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам.

Відповідно до ч. 4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, закон покладає обов`язок доказування щодо наявності ризиків та недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам на прокурора.

Оцінюючи доводи сторони обвинувачення про необхідність застосування щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя констатує, що стороною обвинувачення не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Виходячи з встановлених слідчим суддею обставин, з урахуванням даних про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що в силу характеру конкретного діяння, в якому підозрюється ОСОБА_4 та потреби у встановлені істини у кримінальному провадженні, прокурором доведено обставини, передбачені п. п. 1, 2 ч. 1ст. 194 КПК України, зокрема, обґрунтованість підозри на даному етапі досудового розслідування та необхідність запобігання ризику, передбаченого статтею п. 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, але не доведено обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, а тому в задоволенні клопотання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під варту слід відмовити.

Разом з тим, беручи до уваги наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1ст.177 КПК України, а також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 та ч.5 ст. 27 - ч.2 ст.366 КК України, слідчий суддя вважає за можливе застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Для досягнення мети запобіжного заходу слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного процесуальні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 177-178, 181, 183, 186, 193, 194,309, 392, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання старшого детективу відділу Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_10 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000045, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.03.2022, відносно ОСОБА_4 , - відмовити.

Обрати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст. 27 - ч. 5 ст. 191 та ч.5 ст. 27 - ч.2 ст. 366 КК України КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, строком до 30 жовтня 2023 року включно, поклавши на підозрюваного ОСОБА_4 , у відповідності до ст. 194 КПК України такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання вище перерахованих обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого детектива відділу Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено о 10 год. 00 хв. 15.09.2023 року.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1