У Х В А Л А

11 вересня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000057 від 28.04.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.5 ст.191 та ч.1 ст.366 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

18.08.2023 Закарпатська обласна прокуратура звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відповідно до ст.283, 291 КПК України з обвинувальним актом, складеним відносно ОСОБА_4 за ознаками скоєння кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191 та ч.1 ст.366 Кримінального кодексу України. Разом із обвинувальним актом, затвердженим 16.08.2023, поданий цивільний позов прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 в інтересах держави в особі Головного управління Державної казначейської служби України в Закарпатській області до ОСОБА_4 про стягнення суми шкоди, завданої кримінальним правопорушенням 7 513 378,16 грн. гривень.

Справу 18.08.2023 передано в провадження визначеного головуючого судді ОСОБА_1 після здійснення автоматизованого розподілу судової справи між суддями за допомогою автоматизованої системи документообігу суду. Ухвалою суду від 21.08.2023 призначено підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні.

В підготовчому судовому засіданні прокурор вважав, що перешкоди для призначення справи до судового розгляду відсутні, підсудність справи віднесена до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України. Тому просить призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Обвинувачений та його захисник висловили аналогічну думку.

Представник потерпілого Закарпатського обласного комунального підприємства ОСОБА_6 письмово повідомила про проведення розгляду кримінального провадження за її відсутності (заява від 11.09.2023).

Заслухавши думку присутніх, відповідно до ст. 315 КПК України, суд дійшов висновку про можливість провести підготовку до судового розгляду за даної явки учасників судового розгляду.

Встановлено, що справа підсудна Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Підстав для прийняття рішень, передбачених п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України, не встановлено. Обставини, викладені в обвинувальному акті, не вимагають судового розгляду у закритому судовому засіданні. Необхідним є виклик всіх учасників кримінального провадження.

Під час підготовчого засідання судом встановлено, що обставини, передбачені ст.76 КПК України, що виключають участь головуючого судді у розгляді кримінального провадження, відсутні.

На виконання ч.4 ст.315 КПК України судом під час підготовчого судового засідання роз`яснено обвинуваченим право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно них колегіально судом у складі трьох суддів, враховуючи санкцію ч.5 ст.191 КК України. Обвинувачений не скористався своїм правом на розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів, що пояснив під час проведення засідання. Тому справу необхідно розглядати суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні.

Згідно зі ст.314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Враховуючи наведену правову кваліфікацію діянь та зміст ст.12 КК України підстав для застосування норми ст. 314-1 КПК України й складання досудової доповіді судом не встановлено.

Стосовно поданого під час досудового розслідування цивільного позову, суд, розглянувши його відповідність за формою та змістом вимогам КПК України, серед іншого, перевірив й дотримання вимог ст.175-177 ЦПК України та приходить до наступних висновків.

За змістом ч.3 ст.128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Цивільний позов може бути поданий прокурором у випадках, встановлених законом, також в інтересах громадян, які через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права. Прокурор, який пред`являє цивільний позов у кримінальному провадженні, повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді, передбачених частиною четвертою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва.

Згідно з абзацами першим та другим частини третьої «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Абзац третій частини третьої цієї статті передбачає заборону здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

В даному випадку в позовній заяві прокурор посилається на те, що ЗОКП «Міжнародний аеропорт Ужгород» як головний розпорядник бюджетних коштів під час досудового розслідування не реалізувало право звернення із цивільним позовом про відшкодування майнової шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, хоча таке право вказаній установі завчасно роз`яснене, і разом з тим звертається з цивільним позовом в інтересах держави в особі головного управління Державної казначейської служби України в Закарпатській області.

Прокурору з врахуванням зазначених протиріч слід уточнити в інтересах кого він пред`являє даний цивільний позов. При цьому суд рекомендує звернути увагу на висновки Великої Палата Верховного Суду, викладені у постанові від 21 червня 2023 року по справі № 905/1907/21.

В постанові від 20.09.2018 у справі 924/1237/17 Верховний Суд наголошує, що аналіз ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: - якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;- у разі відсутності такого органу.

В даному випадку прокурору слід більш ретельно обґрунтувати бездіяльність органу, уповноваженого на подання цивільного позову у кримінальному провадженні, оскільки право на подання цивільного позову можу бути реалізоване особою, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, не лише на стадії досудового розслідування,.

Так, відповідно до ч.1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

За ч. 2 ст. 347 КПК судовий розгляд починається з оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акта.

У постанові від 26.05.2020 року у справі № 754/10041/18 Верховний Суд прийшов до висновку, що порушень вимог ст. 128 КПК під час звернення потерпілої з цивільним позовом не було, оскільки цивільний позов ОСОБА_1 заявлено до оголошення прокурором короткого викладу обвинувального акта, отже в розумінні ст. 347 КПК до початку судового розгляду. При цьому, у касаційній скарзі захист якраз і вказував на те, що цивільний позов було заявлено після закінчення підготовчого судового засідання та призначення справи до розгляду, тобто на думку захисника з порушенням ст. 128 КПК.

Отже, стадія подання цивільного позову у кримінальному провадженні на даний момент особою, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, не пропущена, а тому прокурором не обґрунтовано, що уповноважений орган неналежним чином здійснює реалізацію своїх прав.

З наведених підстав цивільний позов, поданий прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст. 3, 7, 22, 26, 29, 31, 33-1, 36, 62, 91, 109-110, 127 128, 216, 283, 291, 293, 314-316, 369-372, 392 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження на підставі обвинувального акту на 14 вересня 2023 року на 08 годину 30 хвилин, який відбудеться у приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області.

Наступною датою судового засідання відповідно до встановленого графіку розгляду кримінального провадження визначити 11.10.2023 об 13-30 год.

Справу розглядати суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні, враховуючи думку обвинуваченого та за відсутності клопотання сторони захисту (обвинуваченого) відповідно до ч.4 ст.315 КПК України.

Цивільний позов, поданий прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 в інтересах держави в особі Головного управління Державної казначейської служби України в Закарпатській області до ОСОБА_4 про стягнення суми шкоди, завданої кримінальним правопорушенням - залишити без руху у зв`язку із виявленими, перерахованими вище недоліками, надавши позивачу строк - п`ять днів з дня вручення повного тексту даної ухвали - для їх виправлення, шляхом подання до матеріалів справи позовної заяви, яка відповідає вимогами ст.175-177 ЦПК України.

Дати розпорядження секретарю судового засідання про виклик учасників судового провадження в судове засідання в порядку, передбаченому ст.135-139 КПК України.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Суддя ОСОБА_7