Справа № 583/1413/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" травня 2023 р. Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні обвинувальний акт по кримінальному провадженню № 0000103 від 12.02.2020 р. по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000103 від 12.02.2020 р. по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 заявив клопотання, в якому просить призначити по справі комплексну комп`ютерно-технічну експертизу та експертизи аудіо- відео- записів на файлах (електронних носіях інформації), отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій, на вирішення якої поставити наступні питання:

1.За допомогою одного чи декількох технічних пристроїв зафіксовані надані на дослідження відеофонограми (аудіо- відео - записи на файлах - електронних носіях інформації, отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій)?

2.Чи є надана відеофонограма (аудіо- відео - записи на файлах - електронних носіях інформації, отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій) оригіналом чи копією?

3. Чи проводився запис відеофонограми (аудіо- відео - записи на файлах - електронних носіях інформації, отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій) безперервно?

4. Чи зазнавала змін надана відеофонограма (аудіо- відео - записи на файлах - електронних носіях інформації, отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій)?

5.Чи одночасно проводився запис відео зображення та звуку у відеофонограмі та чи відповідає зміст відео зображення запису звуку?

6.За допомогою одного чи декількох технічних пристроїв зафіксовані конкретні фрагменти відеофонограми (фонограми)?

7.Які відеофонограми містять область видаленої інформації технічного пристрою (цифрового диктофона, змінного носія інформації, іншого пристрою відео-, звукозапису тощо)?

8.Чи належить голос, що зафіксований на наданій на дослідження відеофонограми (аудіо- відео - записи на файлах - електронних носіях інформації, отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій) на фрагменті, де гр.. ОСОБА_6 спілкується по телефону, працівнику поліції - ОСОБА_7 , який був допитаний в судовому засіданні у якості свідка і голос якого зафіксовано на дисках аудіо- відео- записів судового засідання?

Клопотання мотивує тим, що після дослідження судом протоколів НСРД, проведених стосовно ОСОБА_4 , а також аудіо- відео- записів на файлах (електронних носіях інформації), отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій, обвинувачений виявив, що на досліджуваному доказі відсутні його висловлювання з приводу обставин спілкування з провокатором ОСОБА_6 , деякі слова озвучуються неякісно, істотні моменти не чути, а запис містить ознаки монтажу. Крім того, на аудіо- відео- записах на файлах (електронних носіях інформації), отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій, встановлено спілкування провокатора ОСОБА_6 з працівником поліції.

Проведення експертизи просить доручити Національному науковому центру «Інститут судових експертиз ім..засл.проф. М.С. Бокаріуса».

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання захисника підтримав.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, мотивуючи тим, що твердження сторони захисту про стороннє втручання до флеш-носія з записом НСРД є голослівним. Судом було досліджено відеозапис НСРД аудіо- відео контроль особи, накладень, порушень послідовності дій чи інших ознак монтажу не виявлено. Крім того, протокол про проведення НСРД від 18.02.2020 року відповідає відеозапису.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, проаналізувавши матеріали справи, дослідивши письмові докази, дійшов наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 КПК України, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Обов`язковим є проведення експертизи у випадках, передбачених частиною 2 ст. 242 КПК України.

Слід зауважити, що призначення експертизи в порядку ст. 332 КПК України є правом, а не обов`язком суду.

Частинами першою-другою та шостою ст. 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання, подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Будь-яке клопотання сторони кримінального провадження, у тому числі про проведення експертизи, повинно бути належним чином обґрунтованим та мотивованим. Така позиція висловлена у рішеннях Верховного суду, зокрема у постановах від 13.05.2021 № 552/5763/17 та № 738/329/17 від 28.01.2020.

Тому твердження обвинуваченого та його захисника про те, що до флеш-носія НСРД-контроль могло бути якесь втручання, мають обґрунтовуватися не загальними фразами, а посиланнями на конкретні обставини чи факти, які мають бути предметом дослідження та оцінка яких потребує спеціальних знань. Водночас клопотання захисника обвинуваченого містить лише узагальнені твердження про те, що без належної експертизи неможливо довести, що до флеш-носія НСРД-контроль за вчиненням злочину не було втручання.

Доводи, якими захисник обвинуваченого обґрунтовує необхідність призначення експертизи, не вказують на наявність обставин, передбачених у ч. 2 ст. 332, ч. 2 ст. 242 КПК України, які б зобов`язували суд призначити експертизу.

Відповідно до ст. 359 КПК України відтворення звукозапису і демонстрація відеозапису проводяться у залі судового засідання або в іншому спеціально обладнаному для цього приміщенні. Після цього суд заслуховує доводи учасників судового провадження. Заяву про підробку звуко- і відеозаписів суд розглядає в порядку, передбаченому для розгляду заяв про підробку документів, а саме, якщо долучений до матеріалів кримінального провадження або наданий суду особою, яка бере участь у кримінальному провадженні, для ознайомлення документ викликає сумнів у його достовірності, учасники судового провадження мають право просити суд виключити його з числа доказів і вирішувати справу на підставі інших доказів або призначити відповідну експертизу цього документа (ч. 3 ст. 358 КПК України).

Таким чином, за змістом положень статей 358, 359 КПК України сумніви щодо достовірності звуко- чи відеозапису, що дають підстави для призначення експертизи, мають ґрунтуватись на відтворенні таких записів.

Однак, під час дослідження відеозапису аудіо-, відеоконтролю за особою у судовому засіданні стороною захисту не було наведено обставин, що підтверджували б твердження про недостовірність цього документу. Сторона захисту не навела конкретних аргументів на обґрунтування наявності ознак монтажу, а обмежилась тільки самим повідомленням про це. В той же час, з переглянутого в судовому засіданні відеозапису аудіо-, відеоконтролю за особою від 17.02.2020 року, що міститься на карті пам`яті, вбачається, що відео та аудіо інформація, яка міститься на ній є послідовною, безперервною і не містить будь-яких сумнівних (неприродних) пауз, які б вказували на те, що інформація зафіксована на вказаному носієві піддавалась монтажу чи змінам, також захист не вказував на невідповідність міміки осіб, звукового ряду чи на існування інших невідповідностей, які б могли свідчити про монтаж аудіо-, відео- файлів.

Твердження сторони захисту щодо можливого здійснення технічного втручання та редагування запису, не спираються на будь-які об`єктивні дані щодо таких припущень. Аудіо-, відеограми не містять ознак фальшування (підробки), які б сприймались органами слуху та зору. Ознаки монтажу не підтверджені будь-якими іншими доказами у справі, не обґрунтовуються відповідними технічними висновками спеціалістів. Об`єктивних даних про такі факти суду стороною захисту не надано.

Посилання сторони захисту щодо можливого здійснення технічного втручання і редагування даних, зафіксованих на зазначених носіях інформації, відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові у справі № 585/1899/17 від 20 травня 2020 року, мають спиратися на об`єктивні дані безсумнівного сприйняття таких фактів органами слуху, або переконливо підтверджуватися іншими доказами у справі, чи обґрунтовуватися відповідними технічними висновками спеціалістів на засадах змагальності в кримінальному процесі.

Однак суду таких даних обвинуваченим та його захисником не наведено.

Що ж стосується доводів обвинуваченого ОСОБА_4 та його захисника щодо поганої якості відеозапису, то зазначене не є підставою для призначення експертизи, оскільки сама по собі якість відеозапису не може свідчити про його підробку.

При вирішенні питання про достовірність цих матеріалів необхідно й зважати на те, що досліджені судом файли є електронними документами. Відтак, на відміну від письмових документів, електронний не має постійної прив`язки до певного матеріального носія інформації, тому один і той же документ (файл) може існувати в ідентичному вигляді на різних носіях. Так, у ч. 3 ст. 99 КПК України законодавець визначив, що оригіналом документа є сам документ, а оригіналом електронного документа - його відображення, якому надається таке ж значення, як документу. При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі матеріали звукозапису та електронні носії інформації. Безпідставним є ототожнення електронного доказу як засобу доказування та матеріального носія такого документу. Характерною рисою електронного документа є відсутність жорсткої прив`язки до конкретного матеріального носія. Відповідно перенесення файлів на флеш-носій не свідчить про їх сумнівність, неточність чи те, що файли спотворені, містять викривлену інформацію.

Також посилання сторони захисту на те, що на аудіо- відео- записах на файлах (електронних носіях інформації), отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій, встановлено спілкування свідка ОСОБА_6 з працівником поліції, не вказує на наявність підстав для проведення експертизи. Оцінка цих доводів обвинуваченого буде надана судом під час оцінки доказів на предмет їх достовірності та допустимості, що відноситься до повноважень суду і здійснюється ним у нарадчій кімнаті під час ухвалення вироку та не потребує спеціальних знань. Більше того, згідно з ч. 1 ст. 242 КПК України не допускається призначення експертизи для з`ясування питань права, до яких належить оцінка доказів щодо їх достовірності та допустимості.

Згідно із усталеною практикою Європейського суду з прав людини, вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд першої інстанції зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи ("Хусейн та інші проти Азербайджану" (Huseyn and Others v. Azerbaijan), заяви №№ 35485/05; 35680/05; 36085/05; 45553/05, 26 липня 2011 року, § 196; "Ходорковський та Лєбєдєв проти Росії" (Khodorkovskiy and Lebedev v. Russia), заяви №№ 51111/07, 42757/07, §§ 718, 721).

Враховуючи вищевикладене та виходячи з того, що у поданому клопотанні, як на обставину, якою обґрунтовується необхідність призначення експертизи аудіо -, відеозаписів значиться лише сумнів щодо оригінальності наданого стороною обвинувачення відеозапису проведення НСРД та висловлено припущення щодо можливого монтажу цього відеозапису, суд вважає необхідним у його задоволенні відмовити, оскільки захистом не наведено жодного переконливого доводу про існування обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження та для з`ясування яких необхідні спеціальні знання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 242, 332, 350, 372 Кримінального процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про призначення по справі комплексної комп`ютерно-технічної експертизи та експертизи аудіо- відео- записів на файлах (електронних носіях інформації), отриманих внаслідок проведення негласних слідчих розшукових дій, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали оголошений 17.05.2023 р. о 08.30 год.

Суддя Охтирського міськрайсуду

Сумської області ОСОБА_1