Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2021 року Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Стаханов, Луганської обл., громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей які з ним не проживають, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , раніше судимого:

- 22.11.2006 Стахановським міським судом Луганської обл., за ч. 2 ст. 296, в порядку ст. 69 КК України звільнений від відбуття покарання з іспитовим терміном 3 роки;

-26.02.2008 Стахановським міським судом Луганської обл., за ч. 3 ст. 187, на 9 років позбавлення волі, в порядку ст. 71 КК України приєднано 1 рік позбавлення волі по вироку Стахановського міського суду Луганської обл. від 22.11.2006, остаточно призначено 10 років позбавлення волі з конфіскацією 1/2 майна,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що 14.08.2021, приблизно о 17 годині 45 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебували за адресою: АДРЕСА_2 .

В цей час, у ОСОБА_5 , на ґрунті раптово виниклої неприязні, виник злочинний умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті, ОСОБА_5 , 14.08.2021, приблизно о 17 годині 45 хвилин, перебуваючи в квартирі АДРЕСА_3 , взяв кухонний ніж та наніс один удар в область грудної клітини ОСОБА_7 , внаслідок чого заподіяв смерть останньому.

Таким чином, в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України віднесено до категорії особливо тяжкого злочину, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на наявність передбачених ст. 177 КПК України ризиків переховування від органів досудового слідства та суду, незаконного впливу на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення, а також на те, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, посилаючись на необґрунтованість підозри, неправильність кваліфікації дій підозрюваного та недоведеність ризиків, зазначених стороною обвинувачення. При цьому, вказуючи на наявність у підозрюваного стійких соціальних зав`язків, на те, що жодних ухилень від органу досудового розслідування та суду підозрюваний не допускав, сам викликав поліцію на місце події, а також на те, що він добровільно виконуватиме усі покладені на нього процесуальні обов`язки, сторона захисту просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною цілодобово залишати житло.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001488, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 серпня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

14 серпня 2021 року о 18 год. 20 хв. ОСОБА_5 затримано слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 в порядку ст. 208 КПК України.

15 серпня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру в умисному вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, а отже, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України, віднесено до категорії особливо тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, з конфіскацією майна у випадку, передбаченому пунктом 6 частини другої цієї статті.

Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування або продовження строку запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Так, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать докази, зібрані в ході досудового розслідування, зокрема:

-рапортом інспектора УПП у м. Києві ДПП ОСОБА_9 від 14.08.2021;

-протоколом огляду місця події від 14.08.2021;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 14.08.2021;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 14.08.2021;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 14.08.2021;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 14.08.2021;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 14.08.2021;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 14.08.2021;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 14.08.2021;

-протоколом обшуку проведенного за адресою: АДРЕСА_2 від 14.08.2021;

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 14.08.2021;

-протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_11 від 29.09.2021;

-протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_12 від 29.09.2021;

-висновком експерта №081-300-2021 від 23.09.2021;

-висновком судово-психіатричного експерта №548 від 28.09.2021.

Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

Ризик переховування від органів досудового слідства та суду підтверджується тяжкістю інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, способом та механізмом його вчинення, суворістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим. Про наявність вказаного ризику свідчить також той факт, що підозрюваний зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , тобто на тимчасово окупованій території Україні.

Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).

Враховуючи надані під час досудового слідства показання свідків, які були безпосередніми очевидцями обставин події, а також свідків,, які є сусідами підозрюваного та проживають у будинку АДРЕСА_4 , тобто за місцем вчинення кримінального правопорушення, існують підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, з метою зміни ними показань, що матиме негативне значення для досудового розслідування.

Крім того, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення вбачається із характеру вчинення інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення, який вказує на підвищений рівень суспільної небезпечності підозрюваного, способу та механізму його вчинення.

Підставою продовження застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів (ч. 3 ст. 197 КПК).

Згідно вимог ч. 1 ст. 197 КПК строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Під час розгляду клопотання про продовження строку тримання особи під вартою слідчий суддя, серед іншого, перевіряє наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою та обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали (ч. 3 ст. 199 КПК).

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, слідчий суддя, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується обґрунтованість підозри та продовження існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про продовження існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків впливу на потерпілу, переховування від органу досудового розслідування та суду, вчинення інших кримінальних правопорушень, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дії, які можуть вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Оцінюючи ризик можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, встановлено, що ОСОБА_5 , уродженець та зареєстрований у Луганській області, одружений, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей які з ним не проживають, офіційно не працевлаштованого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , раніше судимого.

У силу ст. 178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його репутацію, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.

Санкція ч. 1 ст. 115 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_5 передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 15 років позбавлення волі.

Таким чином, продовжує існувати ризик того, що підозрюваний може ухилятись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу з метою зміни показів.

Керуючись наведеним, слідчий суддя враховує суспільну небезпеку інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, обставини вчинених кримінальних правопорушень, тяжкість правопорушення та встановлені попередніми ухвалами слідчого судді ризики, слідчий суддя вважає, що такі не зменшились.

Підозрюваний відноситься до осіб, до яких можливо застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки відповідно до п.4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Оцінивши в сукупності всі обставини, наведені в ст. 178 КПК, врахувавши вимоги ст. 183 КПК, слідчий суддя погоджується з висновками прокурора про те, що більш м`якші запобіжні заходи, на даному етапі не можуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а також запобігти встановленим ризикам.

Оскільки прокурором доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК, які не зменшились, обґрунтованість підозри, а також обставини, які перешкодили завершити розслідування до завершення строку дії ухвали слідчого судді про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя приходить до переконання, що строк тримання під вартою слід продовжити на 38 днів в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Із урахуванням наведеного, враховуючи, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вчинений із застосуванням насильства, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя не визначає розмір застави.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів, а саме до 19 год. 50 хв. 09 січня 2022 року та утримувати останнього в Київському СІЗО.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 19 год. 50 хв. 09 січня 2022 року.

Контроль за виконанням цієї ухвали покласти на прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Оголошення повного тексту відбулося 15 листопада 2021 року о 17 годині 45 хвилин.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1