Справа № 638/5383/23
Провадження № 1-кс/638/1062/23
УХВАЛА

Іменем України

06 червня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001284, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України,-

встановив:

Слідчий СВ ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за№0001284, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 02.06.2023 близько 17:00 год., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись за адресою: м. Харків, площа Привокзальна, 1, в період дії військового стану поширеного на території України, будучи обізнаним про Указ Президента України No64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та Закон України №2102-1 від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», вчинив умисні дії направлені на відкрите викрадення чужого майна, а саме грошових коштів в сумі 400 гривень належних потерпілому ОСОБА_5 .

Так, 02.06.2023 близько 17:00 год., ОСОБА_4 перебував за адресою: м. Харків, площа Привокзальна, 1, де зустрів раніше йому незнайомого ОСОБА_5 , з яким після сумісного вживання алкоголю присів відпочити біля фонтану на Привокзальній площі, в ході чого ОСОБА_4 побачив як ОСОБА_5 дістав з кишені гроші та тримав їх у руках, після чого, у ОСОБА_4 виник раптовий умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, ОСОБА_4 раптово вихопив з рук ОСОБА_5 грошові кошти в сумі 400 гривень та з місця вчинення злочину зник з викраденим майном, обернувши його на свою користь та розпорядившись на власний розсуд. Тим самим, своїми умисними та протиправними діями, ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_5 матеріальну шкоду на суму 400 гривень.

Далі, під час відпрацювання прилеглої території 02.06.2023 о 18 год. 10 хв. неподалік від буд. АДРЕСА_1 було затримано ОСОБА_4 та в ході складання протоколу про затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину було проведено особистий обшук затриманого ОСОБА_4 у якого виявлено та вилучено дві купюри номіналом по 200 гривень с.н. ЄA5292478 - 2021 р.в. та ТД8531900 - 2014 р.в.

На час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучені протоколом про затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 02.06.2023 року, вищевказані грошові кошти, могли зберегти на собі сліди кримінального правопорушення необхідних для проведення ряду судових експертиз.

Слідчий в судове засідання не з`явився.

Суддя, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, вважає доводи переконливими, а клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1, 2 статті 170 КПК України, арештом майна, зокрема, є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, заподіяну діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи , щодо якої здійснюється кримінальне провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якого накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:1)підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та(або) зберегли на собі його сліди; 2)призначалися(використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3)є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Відповідно до ст. ст. 168, ч. 2, ст. 236, ст. 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або третіх осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних або юридичних осіб з метою забезпечення можливості конфіскації майна або цивільного позову.

Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що незастосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до відчуження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно, завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.131, 132, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання слідчого СВ ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , про арешт майна за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001284, за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучені у ОСОБА_6 під час проведення слідчої дії складання протоколу затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 02.06.2023 року за адресою: АДРЕСА_2 , грошові кошти, а саме: купюра номіналом 200 (двісті) гривень серійний ЄА5292478 2021 р.в. та купюра номіналом 200 (двісті) гривень серійний номер ТД8531900 2014 р.в.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали про арешт майна не зупиняє її виконання.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя