Справа №766/917/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.07.2023 року слідчий суддя Херсонського міського суд Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000752 від 06.06.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.1 ст.360 та ч. 2 ст.360 КК України, відносно:

підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Качкарівка, Бериславського району, Херсонської області, громадянина України, українця, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, утриманців не має, освіта початкова, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,-

ВСТАНОВИВ:

25.07.2023 року до Херсонського міського суду Херсонської області надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 21.09.2023 року.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 25.07.2023 року для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

1.Доводи клопотання

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Відділом поліції № 2 Херсонського РУП ГУНП у Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000752 від 06.06.2023 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185, ч. 1 ст. 360 та ч. 2 ст. 360 КК України.

За викладеного у клопотанні органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , 03.08.2022 в нічний час доби (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), таємно, умисно, з метою незаконного викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, в умовах воєнного стану, введеного у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (до 05.00 годин 23.08.2022 року), знявши кришки люків кабельної каналізації розташованої біля території будинку № 1 по вул. Острівській, м. Херсон, після чого проник всередину та звідки за допомогою ручної пили по металу здійснив зрізання кабелю «ТПП 200х2х0,32» довжиною 64 метрів, вартість якого, згідно висновку судової товарознавчої експертизи, становить 481,60 грн. з 1 метр, загальною вартістю 30822,40 грн., та здійснив крадіжку зазначеного кабелю, що належить АТ «Укртелеком», спричинивши матеріальну шкоду вказаному товариству на вищевказану суму.

З урахуванням встановлених фактів органом досудового розслідування, ОСОБА_4 , підозрюється у вчинені кримінального правопорушення (злочину), відповідальність за яке передбачена ч.4 ст.185 КК України, кваліфікуючими ознаками якого являється: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у інше приміщення, вчинено повторно, в умовах воєнного стану, про що останньому 04.07.2023 року було повідомлено підозру.

Крім того, ОСОБА_4 , 03.08.2022 в нічний час доби (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), знявши кришки люків кабельної каналізації розташованої біля території будинку № 1 по вул. Острівській, м. Херсон, де протягнуті кабелі (телекомунікаційна мережа) АТ «Укртелеком», після чого проник всередину та усвідомлюючи, що пошкодження діючої кабельної лінії зв`язку призведе до припинення зв`язку, незаконно, умисно, здійснив зрізання та крадіжку кабелю «ТПП 200х2х0,32» довжиною 64 метрів, належного АТ «Укртелеком», що спричинило тимчасове припинення зв`язку в будинку АДРЕСА_2 .

З урахуванням таких встановлених фактів органом досудового розслідування, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 360 КК України - умисне пошкодження телекомунікаційної мережі, що спричинило припинення надання телекомунікаційних послуг.

У подальшому, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 11.08.2022 в нічний час доби (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), таємно, умисно, з метою незаконного викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, повторно, в умовах воєнного стану, введеного у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (до 05.00 годин 23.08.2022 року), зняв кришки люків кабельної каналізації розташованої між будинком № 28 по вул. Дорофєєва та будинком № 5 по вул. Шенгелія, м. Херсон, після чого проник всередину та звідки за допомогою ручної пили по металу здійснив зрізання кабелю «ТПП 100х2х0,4» довжиною 32 метри, вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи, становить 194,99 грн. за 1 метр, загальною вартістю 6239,68 грн., та здійснив крадіжку зазначеного кабелю, що належить АТ «Укртелеком», спричинивши матеріальну шкоду вказаному товариству на вищевказану суму.

З огляду на що, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого за ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням у сховище, вчинене в умовах воєнного стану.

У подальшому, продовжуючи свою протиправну діяльність ОСОБА_4 , 11.08.2022 в нічний час доби (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), діючи повторно, знявши кришки люків кабельної каналізації розташованої між будинком № 28 по вул. Дорофєєва та будинком № 5 по вул. Шенгелія, м. Херсон, де протягнуті кабелі (телекомунікаційна мережа) АТ «Укртелеком», після чого проник всередину та усвідомлюючи, що пошкодження діючої кабельної лінії зв`язку призведе до припинення зв`язку, незаконно, умисно, здійснив зрізання та крадіжку кабелю «ТПП 100х2х0,4» довжиною 32 метри, належного АТ «Укртелеком», що спричинило тимчасове припинення зв`язку в будинках за вказаними адресами.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 360 КК України - умисне пошкодження телекомунікаційної мережі, що спричинило припинення надання телекомунікаційних послуг, вчинене повторно.

Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 16.08.2022 в нічний час доби (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), таємно, умисно, з метою незаконного викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, повторно, в умовах воєнного стану, введеного у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (до 05.00 годин 23.08.2022 року), зняв кришки люків кабельної каналізації розташованої між будинком № 7 по пров. Береговому та будинком № 5 по пров. Береговому, м. Херсон, після чого проник всередину та звідки за допомогою ручної пили по металу здійснив зрізання кабелю «ТПП 50х2х0,32» довжиною 60 метрів, вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи, становить 123,07 грн. за 1 метр, загальною вартістю 7384,20 грн., та здійснив крадіжку зазначеного кабелю, що належить АТ «Укртелеком», спричинивши матеріальну шкоду вказаному товариству на вищевказану суму.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого за ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням у сховище, вчинене в умовах воєнного стану.

Продовжуючи свою протиправну діяльність ОСОБА_4 , 16.08.2022 в нічний час доби (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), діючи повторно, знявши кришки люків кабельної каналізації розташованої між будинком № 7 по пров. Береговому та будинком № 5 по пров. Береговому, м. Херсон, де протягнуті кабелі (телекомунікаційна мережа) АТ «Укртелеком», після чого проник всередину та усвідомлюючи, що пошкодження діючої кабельної лінії зв`язку призведе до припинення зв`язку, незаконно, умисно, здійснив зрізання та крадіжку кабелю «ТПП 50х2х0,32» довжиною 60 метрів, належного АТ «Укртелеком», що спричинило тимчасове припинення зв`язку в будинках за вказаними адресами.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 360 КК України - умисне пошкодження телекомунікаційної мережі, що спричинило припинення надання телекомунікаційних послуг, вчинене повторно.

Також, продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_4 23.08.2022 в нічний час доби (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), таємно, умисно, з метою незаконного викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, повторно, в умовах воєнного стану, введеного у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який Указом від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-IX, Указом від 7 листопада 2022 року № 757/2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб (до 05.00 годин 21.11.2022 року), зняв кришки люків кабельної каналізації розташованої між будинком № 5 по вул. Шенгелія та будинком № 3 по вул. Шенгелія, м. Херсон, після чого проник всередину та звідки за допомогою ручної пили по металу здійснив зрізання кабелю «ТПП 100х2х0,4» довжиною 33 метри, вартість якого, згідно висновку судово-товарознавчої експертизи, становить 194,99 грн. за 1 метр, загальною вартістю 6434,67 грн., та здійснив крадіжку зазначеного кабелю, що належить АТ «Укртелеком», спричинивши матеріальну шкоду вказаному товариству на вищевказану суму.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого за ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, поєднане з проникненням у сховище, вчинене в умовах воєнного стану.

Далі, продовжуючи свою протиправну діяльність ОСОБА_4 , 23.08.2022 в нічний час доби (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), діючи повторно, знявши кришки люків кабельної каналізації розташованої між будинком № 5 по вул. Шенгелія та будинком № 3 по вул. Шенгелія, м. Херсон, де протягнуті кабелі (телекомунікаційна мережа) АТ «Укртелеком», після чого проник всередину та усвідомлюючи, що пошкодження діючої кабельної лінії зв`язку призведе до припинення зв`язку, незаконно, умисно, здійснив зрізання та крадіжку кабелю «ТПП 100х2х0,4» довжиною 60 метри, належного АТ «Укртелеком», що спричинило тимчасове припинення зв`язку в будинках за вказаними адресами.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 360 КК України - умисне пошкодження телекомунікаційної мережі, що спричинило припинення надання телекомунікаційних послуг, вчинене повторно.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами огляду місця події від 03.07.2023; протоколами допиту свідків; протоколами пред`явлення для впізнання за фотознімками; протоколами слідчого експерименту; протоком допиту підозрюваного; Іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

З наданих слідчому судді доказів вбачається що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які відносяться до тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років.

Під час досудового розслідування встановлено ряд ризиків, а саме: можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування чи суду; вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків. З урахуванням наведених ризиків, слідчий вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_4 , відсутні відомості і щодо неможливості перебування підозрюваного в умовах ізоляції.

2. Доводи сторони обвинувачення

Прокурор ОСОБА_3 клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав з підстав наведених у ньому. Зазначив, що зібрані на теперішній час докази свідчать про існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 1-2 ст.. 360 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

3. Доводи сторони захисту

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 - ОСОБА_6 просив суд обрати щодо нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, посилаючись на відсутність підстав для ухилення від суду та слідства, оскільки підозрюваний погоджується із обставинами викладеними прокурором, співпрацює за слідством на свідків впливати наміру не має.

Підозрюваний ОСОБА_4 - підтримав позицію свого захисника.

4. Оцінка та висновки слідчого судді

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

4.1. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так у своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

У п. 184 рішенні у справі «Мерабішвілі проти Грузії» ЄСПЛ вказав, що обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

У судовому засіданні слідчим суддею досліджені, зокрема, такі документи з метою встановлення причетності ОСОБА_4 до вчинення злочинів, у скоєнні яких він підозрюється:

- Протокол огляду місця події від 03.07.2023 під час проведення яких зафіксовано факти крадіжок кабелів в колодязях розташованих біля буд. 5 та буд. 3 по вул. Шенгелія; біля буд. 5 по вул. Шенгелія та буд. 28 по вул. Дорофєєва; біля буд. 5 та буд. 7 по пров. Береговому та біля буд. 1 по вул. Острівській в м. Херсон;

-Протокол огляду місця події від 03.07.2023 під час якого ОСОБА_4 видав полотно від пили для різання металу, пояснивши при цьому, що саме з використанням вказаного інструменту він вчиняв крадіжки багатожильних мідних кабелів з колодязів;

-Довідки надані з АТ «Укртелеком» про факти фіксації крадіжок і спричинений їм внаслідок цього збиток;

-Протокол допиту свідка ОСОБА_7 згідно якого останній повідомив, що він був свідком того як ОСОБА_4 , вчинив крадіжку кабелю з колодязя розташованого біля буд. 3 по вул. Шенгелія м. Херсон, що мало місце в другій половині серпня 2022;

-Протокол пред`явлення для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 згідно якого він вказав на особу ОСОБА_4 як на того хто саме вчинив крадіжку мідного кабелю з колодязя зв`язку;

-Протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_7 згідно якого останній на місці продемонстрував місце звідки було вчинено крадіжку кабелю ОСОБА_4 та обставини її вчинення;

-Протокол допиту свідка ОСОБА_8 згідно якого останній повідомив, що він був свідком того як ОСОБА_4 , вчинив крадіжку кабелю з колодязя розташованого біля буд. 3 по вул. Шенгелія м. Херсон, що мало місце всередині серпня місяця 2022;

-Протокол пред`явлення для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 згідно якого він вказав на особу ОСОБА_4 як на того хто саме вчинив крадіжку мідного кабелю з колодязя зв`язку;

-Протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_8 згідно якого останній на місці продемонстрував місце звідки було вчинено крадіжку кабелю ОСОБА_4 та обставини її вчинення;

-Протокол допиту свідка ОСОБА_9 згідно якого остання повідомила, що вона була свідком того як ОСОБА_4 , вчинив крадіжку кабелю з колодязя розташованого біля території підприємства по вул. Острівській 1 м. Херсон, що мало місце на початку серпня 2022;

-Протокол пред`явлення для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 згідно якого вона вказала на особу ОСОБА_4 як на того хто саме вчинив крадіжку мідного кабелю з колодязя зв`язку;

-Протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 згідно якого остання на місці продемонструвала місце звідки було вчинено крадіжку кабелю ОСОБА_4 та обставини її вчинення;

-Протокол допиту свідка ОСОБА_10 згідно якого останній повідомив, що він був свідком того як ОСОБА_4 , вчинив крадіжку кабелю з колодязя розташованого біля буд. 28 по вул. Дорофєєва м. Херсон, що мало місце в 10-х числах серпня 2022;

-Протокол пред`явлення для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 згідно якого він вказав на особу ОСОБА_4 як на того хто саме вчинив крадіжку мідного кабелю з колодязя зв`язку;

-Протоколом слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_10 згідно якого останній на місці продемонстрував місце звідки було вчинено крадіжку кабелю ОСОБА_4 та обставини її вчинення;

-Протокол допиту свідка ОСОБА_11 , який повідомив про придбання ним мідних кабелів у обпаленому стані у ОСОБА_4 , що мало місце кілька разів на протязі серпня місяця 2022 року;

-Протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 згідно якого він свою вину до крадіжки кабелів з колодязів визнав та розповів про обставини вчинення вказаних крадіжок;

-Протокол слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 .

Згідно з п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182). З урахуванням обсягу зібраних під час досудового розслідування доказів, наведених вище органом досудового розслідування, 27.07.2023 року ОСОБА_4 оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.4 ст. 185, ч.1-2 ст.360 КК України.

Дослідження цих доказів формує у слідчого судді внутрішнє переконання щодо причетності ОСОБА_4 до злочину, у вчиненні якого він підозрюється органом досудового розслідування, а тому оголошена підозра є цілком обґрунтованою і такою, що ґрунтується на достатньому об`ємі доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування. Таким чином висновки органу досудового розслідування не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.

Отже, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім кримінальних правопорушень за викладених у клопотанні обставин.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження. Отже вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу.

4.2. Щодо наявності ризиків

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;

- ризик незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

- ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Зокрема доказами на обґрунтування ризику можуть бути зокрема фактичні знищення, ховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; показання свідків, про намір підозрюваного вчинити дії особи, спрямовані на знищення, схов або спотворення важливих для слідства речей чи документів, спроба підозрюваної особи вчинити дії направлені на знищення доказів - підтверджені документально; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні - підтверджені документально; документи, підтверджуючі, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку; інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином - підтверджене документально; необхідні докази того, що особа вчиняє якісь конкретні дії, направлені на створення перешкод правосуддю; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується; документами, довідками про те, що особа вже притягалась до кримінальної відповідальності, була засуджена, має не зняту чи не погашену судимість, схильна до протиправної поведінки, притягалась до адміністративної відповідальності, інформація про те, що не будучи раніше судимою, особа вчинила декілька злочинів.

Ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, з огляду на таке.

Так, останній підозрюється у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, який є тяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

Враховуючи вагомість доказів причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, міру покарання, яка загрожує йому у разі визнання винуватим та те, що звільнення від кримінальної відповідальності чи звільнення від відбування покарання з випробуванням за вчинення такого характеру злочинів КК України виключає, слідчий суддя вважає, що з високим ступенем ймовірності підозрюваний усвідомлюючи загрозу реального ув`язнення може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

При оцінці наявності ризику переховування слідчий суддя також враховує ту обставину, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, також і у зв`язку з тим, що м. Херсон є зоною бойових дій та знаходиться у безпосередній близькості до непідконтрольної території Херсонської області, де може переховуватись підозрюваний у разі необрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відсутності у підозрюваного міцних соціальних зав`язків, які б могли гарантувати присутність підозрюваного в межах територіальної громади Херсонського району, підозрюваний неодружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має. Наведене створює обґрунтовані побоювання, що підозрюваний у разі обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного з ізоляцією, зможе переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, оскільки достатні стримуючи фактори відсутні.

Ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

У той же час обґрунтованим вважає слідчий суддя твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Оцінюючи наявність цього ризику слідчий суддя бере до уваги той факт, що ОСОБА_4 ознайомлений із анкетними даними свідків та йому відоме їх місцк проживання і може вчинити на них фізичний або психологічний вплив внаслідок чого останні можуть змінити свої покази на його користь.

При оцінці існування цього ризику слідчий суддя також виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обґрунтованим вважає слідчий суддя і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_4 офіційно не працевлаштований, законних джерел доходів не має. Причинами протиправних дій стало бажання отримати матеріальну вигоду, що викликає обґрунтовані побоювання щодо продовження вчинення протиправних дій в майбутньому. З урахуванням характеру інкримінованих йому кримінальних правопорушень слідчий суддя погоджується зі стороною обвинувачення щодо відсутності жодних стримуючих факторів, які б могли у достатній мірі запобігти продовженню протиправної діяльності, однією з цілей якої було отримання прибутку.

4.3. Значення інших обставин в контексті встановлених ризиків та з`ясування можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України

За частиною 1, п. 9 ч.2 статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. До заходів забезпечення кримінального провадження відносяться зокрема запобіжні заходи.

Згідно п. 5 ч. 1 та ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи, до яких відноситься тримання особи під вартою, застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

За приписами статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 вказаної статті підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

За змістом ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Слідчий суддя враховує той факт, що ОСОБА_4 , раніше не судимий, хоча і має зареєстроване місце проживання на території м. Херсона підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, офіційно не працевлаштований, міцних соціальних зав`язків не має, про що свідчить відсутність сім`ї та/або неповнолітніх утриманців.

З урахуванням доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 характеру та обставин справи, дійшов висновку, що на теперішній час, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків. При цьому слідчий суддя враховує, що вік та стан здоров`я підозрюваного не виключають можливості тримання під вартою.

За наявності вказаних підстав клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою належить задовольнити, підстав для застосування домашнього арешту не вбачається.

4.4. Щодо розміру застави.

У клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного заставу, з урахуванням вимог, передбачених ч.5 ст. 182 КПК України у розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення. (ч. 3 ст. 182 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України).

У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. (ч. 7 ст. 182 КПК України).

Отже, враховуючи вищезазначені правила КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що відносно останнього, можливо визначити заставу як альтернативу до запобіжного заходу у виді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин даного кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного ОСОБА_4 , даних про його особу та встановлених під час розгляду клопотання ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про визначення застави у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360,00 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень 00 коп., який достатньою мірою гарантує виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого. У той же час слід не допускати встановлення такого розміру застави, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави (абзац 4 п. 16 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» №511-550/0/4-13 від 04.04.2013).

Таким чином, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Тож дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя з урахуванням майнового стану підозрюваного, характеру інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення, доведених ризиків, вважає, що застава у мінімальних межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а тому на думку слідчого судді, цілком здатною забезпечити виконання належної процесуальної поведінки з боку підозрюваного є застава в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360 гривень.

Відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки передбачені ст.194 КПК України, а саме: прибувати до суду, слідчого, прокурора за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду, слідчого, прокурора; повідомляти суд, слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному положення п.п.8, 10 ст.182 КПК України, згідно з якими у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Керуючись ст. ст.176-178,183,184,193,194,196,197,205 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000752 від 06.06.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч.4 ст.185, ч.1 ст.360 та ч. 2 ст. 360 КК України щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування до 21 вересня 2023 року включно з утриманням в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», з можливістю внесення застави.

Взяти ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під варту в залі суду.

ОСОБА_4 , або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) має право у будь-який момент внести заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 107360 гривень на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Херсонській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме: прибувати до суду, слідчого, прокурора за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду, слідчого, прокурора; повідомляти суд, слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному положення п.п.8, 10 ст.182 КПК України, згідно з якими у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 21.09.2023 року.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1