УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 522/17059/22

Провадження № 1-кп/522/504/23

29 червня 2023 року місто Одеса

Колегія суддів Приморського районного суду міста Одеси у складі:

Головуючого судді: ОСОБА_1 ,

Суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_4 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5 ,

потерпілої - ОСОБА_6

представника потерпілої - ОСОБА_7

захисників ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Одесі клопотання сторони захисту про дозвіл на здійснення трансляції в мережі Інтернет судового засідання у кримінальному провадженні №0002895, відомості про яке внесено 15.10.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відносно:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеси, громадянина України, українця, який має загальну середню освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України

ВСТАНОВИЛА:

У провадженні колегії суддів Приморського районного суду м. Одеси перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0002895, відомості про яке внесено 15.10.2018 року до Єдиного реєстру досудового розслідування, за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

До суду надійшло клопотання сторони захисту про дозвіл на трансляцію судового засідання у вказаному кримінальному провадженні, яке відбудеться 29.06.2023р. о 15 годині 30 хвилин в мережі Інтернет з метою дотримання принципу публічності, відкритості і гласності судового провадження. Крім того на думку сторони захисту, підстав того, що трансляція судового засідання може зашкодити інтересам правосуддя немає.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_8 підтримав подане клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_9 підтримав думку свого захисника.

Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, вважав його таким, що не відповідає вимогам КПК України, оскілки пряму трансляцію зможуть побачити свідки, які на теперішній час не допитані судом. За таких обставин, прокурор просив суд залишити клопотання сторони захисту без задоволення.

Представник потерпілої ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання сторони захисту про здійснення трансляції судового засідання вважаючи, що вказана справа, по-перше, не має ніякого суспільного резонансу, що також підтверджується відсутністю в залі судових засідань зацікавлених вільних слухачів. По-друге, представник підтримала думку прокурора, що пряма трансляція буде істотним порушенням КПК України щодо свідків, які не допитані на теперішній час судом і зможуть бути обізнаними із матеріалами справи до їх безпосереднього допиту. Крім того, представник зауважила, що пряма трансляція також порушуватиме права потерпілої, особисті дані якої будуть оголошені судом в подальшому.

Потерпіла ОСОБА_6 підтримала думку свого представника.

Вивчивши доводи клопотання, заслухавши думки учасників судового провадження, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до ч.6 ст. 27 КПК України кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіо записуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Таким чином, слід зазначити, якщо судовий розгляд кримінального провадження має значний суспільний інтерес, допускається призначення проведення он-лайн трансляцій судових засідань в мережі Інтернет на «YouTube» каналі на веб-сторінці суду веб-порталу «Судова влада України», на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Виходячи з тлумачення правової норми, закріпленої в ч. 6 ст. 27 КПК України, питання про призначення проведення он-лайн трансляцій судових засідань є правом суду, а не обов`язком, яке пов`язано із суддівським розсудом (дискреційними повноваженнями).

Поняття судової дискреції (судового розсуду) у кримінальному судочинстві охоплює повноваження суду (права та обов`язки), надані йому державою, обирати між альтернативами, кожна з яких є законною, інтелектуально-вольову владну діяльність суду з вирішення у визначених законом випадках спірних правових питань, виходячи із цілей та принципів права, загальних засад судочинства, конкретних обставин справи, даних про особу винного, справедливості й достатності обраного покарання тощо.

Підставами для судового розсуду є: кримінально-правові відносно-визначені та альтернативні; принципи права; уповноважувальні норми, в яких використовуються щодо повноважень суду формулювання «може», «вправі»; юридичні терміни та поняття, які є багатозначними або не мають нормативного закріплення,; оціночні поняття, зміст яких визначається не законом або нормативним актом, а правосвідомістю суб`єкта правозастосування.

Дискреційні повноваження суду визнаються і Європейським судом з прав людини (зокрема, у справі «Довженко проти України»), який у своїх рішеннях зазначає лише про необхідність визначення законності, обсягу, способів та меж застосування свободи оцінювання представниками судових органів виходячи з відповідності таких повноважень суду принципу верховенства права.

Це забезпечується, зокрема, відповідним обґрунтуванням обраного рішення у процесуальному документі суду тощо.

Слід зазначити, що легальне визначення терміну «суспільний інтерес» на нормативному рівні відсутнє, хоча суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

На суд покладається обов`язок у кожному конкретному випадку з`ясовувати, чи мав місце «суспільний інтерес» та чи є інформація суспільно необхідною.

Відповідно до частини 2 ст. 29 Закону України "Про інформацію", від 2 жовтня 1992 року № 2657-XII, предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Суд вважає, що за даним судовим розглядом кримінального провадження значний суспільний інтерес не існує з огляду на те, що інформацією про резонанс об`єднаного кримінального провадження та наявність значного інтересу до неї, з урахуванням підстав, визначених ст. 29 Закону України "Про інформацію", від 2 жовтня 1992 року № 2657-XII, суд не володіє.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Державна судова адміністрація України повідомила про функціонал для трансляції судових засідань. Йдеться мова про доповнення підсистеми відеоконференції зв`язку, який дозволяє автоматично здійснювати трансляцію судових засідань на youtube каналі судової влади вебпорталу «Судова влада України».

Як зазначають у ДСА України, державне підприємство «Центр судових сервісів» впровадило функціонал підсистеми відео конференції зв`язку 11 березня 2022року. Він стосується трансляцій судових засідань в режимі онлайн та відтепер:

-секретар судових засідань має можливість створювати планові конференції з опцією трансляції такої конференції на вебпорталі судової влади,

-така конференція з`являється в розділі «Судові засідання онлайн»,

-запрошеним учасникам конференції на їх електронну пошту розсилаються листи з пропозицією взяти учать у засіданні з посиланням на конференцію.

Але до виконання зазначеного, секретар судового засідання разом з спеціалістом суду має здійснити заходів щодо тестування апаратури суду про можливість онлайн трансляції судових засідань.

Таким чином, задоволення клопотання неминуче призведе до чергового відкладення слухання справи, оскільки на забезпечення виконання ухвали знадобиться перерва для виконання вимог листа Державної судової адміністрації України про можливість онлайн трансляції по справах, які мають значний суспільний інтерес.

Крім того, за даним кримінальним провадженням відповідно до ст. 349 КПК України з урахуванням думки учасників судового провадження, визначено обсяг доказів, що підлягають дослідженню, які докази потрібно дослідити, та порядок їх дослідження, зокрема допитати всіх свідків відповідно до реєстрів матеріалів досудового розслідування, дослідити письмові докази.

Вимоги ст. 346 КПК України забороняють присутність свідків у залі судового засідання до їх допиту з тією метою, щоб на пам`ять свідка, у якій закарбувалися певні обставини, не вплинула інформація від прокурора, обвинувачених, інших осіб, які беруть участь у справі. Суд вживає заходів щоб допитані та недопитані свідки не спілкувались між собою.

Статтею 11 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

В рекомендаціях №13 Комітету міністрів Європи державам-членам «Про надання через ЗМІ інформації про кримінальні процеси» від 10.07.2003 зазначено, що пряма трансляція ЗМІ із зали судових засідань та зйомка такого засідання підлягають забороні завжди, крім тих випадків, коли це прямо дозволяє закон чи уповноважений судовий орган. Трансляцію та зйомку можна дозволити лише в тому разі, якщо вони не створюють небезпеки впливу на потерпілих, свідків, учасників судового розгляду, суддів.

Суд вважає, що здійснення онлайн-трансляції в мережі Інтернет, висловлювання думок прокурора, обвинувачених, потерпілої під час розгляду справи по суті, може вплинути на показання недопитаних свідків.

Отже, враховуючи завдання кримінального судочинства, думку потерпілої, яка не бажає, що судове засідання транслювалась через мережу Інтернет з об`єктивних причин, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню.

Відмова в клопотанні ніяким чином не порушує гласність та відкритість судового провадження, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами кримінального судочинства, сприяє завданням кримінального судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню справ з дотриманням принципу розумності строків, не є обмеженням доступу до правосуддя.

Відсутність дозволу на трансляцію не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, проводити фотозйомку, відео - та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень, встановлених законом відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Учасники судового провадження можуть отримати копію відеозапису судового засідання на електронному носії та висвітлити в засобах масової інформації хід судового процесу у обсязі котрий вважають за потрібно, що стосується також і осіб, присутніх в залі судового засідання, які проводили фотозйомку, відео та аудіо запис без отримання окремого дозволу суду з урахуванням обмежень.

Керуючись ст.6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод, ст.11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. ст. 2, 7, 10, 11, 27, 346, 369-372, 376, 392 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання сторони захисту про надання дозволу на здійснення трансляції в мережі Інтернет судового засідання у кримінальному провадженні №0002895, відомості про яке внесено 15.10.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відносно ОСОБА_9 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3

29.06.2023