УХВАЛА

Іменем України

11.08.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчої ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі заяву ОСОБА_4 про встановлення процесуального строку у кримінальному провадженні № 0001558, -

в с т а н о в и в :

За змістом заяви, 26.03.2017 року зареєстровано кримінальне провадження №0001558 за ч. 2 ст. 190 КК України по колективній заяві більше 100 людей ЖБК « Космос » і мера м. Житомира ОСОБА_5 . За словами потерпілого ОСОБА_4 , 6 років справа розслідувалась за ч. 1 ст. 190 КК України, двічі закривалась, потім відновлювалась, у вересні 2022 року на вимогу заявника новий процесуальний прокурор ОСОБА_6 кримінальну справу перекваліфікувала на ч. 2 ст. 190 КК України, в листопаді 2022 року справу передано слідчій ОСОБА_3 . У вересні 2022 року слідчою направлено клопотання про тимчасовий доступ до документів ОСББ « Космос-1971 », яке судом задоволено, однак рішення суду виконано не було у зв`язку зі звільненням слідчої. В подальшому за клопотанням слідчої, судом надано тимчасовий доступ до документів ОСББ « Космос-1971 », однак головою правління рішення суду не виконано і надано слідству ксерокопії зі сфабрикованих документів. На думку потерпілого, 90% матеріалів, зібраних у справі, відношення до неї не мають, та у всі офіційні документи, що стосуються організаційної, фінансово-господарської діяльності ЖБК « Космос » (нині ОСББ « Космос-1971 ») та котрі наявні у справі, внесена недостовірна інформація, а значна частина документів, яка забезпечує законну діяльність ЖБК і ОСББ, в справі не представлена по вині голови правління ЖБК « Космос » з 02.03.2009 року по 11.05.2017 року і ОСББ « Космос-1971 » з 11.05.2017 року по сьогоднішній день ОСОБА_7 Гр. ОСОБА_4 переконаний, що діяльність голови правління ЖБК « Космос », а тепер ОСББ « Космос-1971 », голови всіх незаконних зборів ЖБК « Космос » ОСОБА_8 , голови мандатної комісії ОСОБА_9 , головного бухгалтера ОСОБА_10 , паспортиста ОСОБА_11 мають ознаки ч. 2 ст. 190, ст.ст. 366, 364, 191, 384 КК України.

Оскільки у кримінальному провадженні №0001558 залишилось провести лише дві слідчі дії, а саме обшук ОСББ « Космос-1971 » та перехресний допит, потерпілий ОСОБА_4 просить встановити строк для виконання даних слідчих і процесуальних дій з метою завершення розслідування в один місяць з моменту отримання рішення суду слідчим та процесуальним прокурором.

ОСОБА_4 в судовому засіданні заяву підтримав з підстав, наведених у ній, просив її задовольнити.

Слідча СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що про підозру у кримінальному провадженні нікому не повідомлено, а також підтвердила, що ОСОБА_4 має процесуальний статус потерпілого та в рамках провадження заплановано проведення обшуку в ОСББ й одночасний допит ОСОБА_12 з ОСОБА_13 та ОСОБА_14 . Разом з тим, проти задоволення клопотання ОСОБА_4 слідча заперечила, оскільки за змістом ст. 40 КПК України слідчий є самостійним у своїй діяльності та для повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення потрібно зібрати достатньо доказів.

Прокурор Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду заяви повідомлялась належним чином.

Заслухавши пояснення потерпілого та слідчої, вивчивши й дослідивши матеріали заяви та доданих до неї документів, слідчий суддя вважає заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів заяви, 26.03.2017 року у Єдиному реєстрі досудових розслідувань було зареєстроване кримінальне провадження №0001558. На час розгляду заяви попередня кваліфікація кримінального правопорушення - ч. 2 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 29.05.2023 року зобов`язано слідчу СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_15 , яка здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001558, розглянути клопотання ОСОБА_4 від 08.05.2023 року та від 12.05.2023 року про оформлення належним чином протоколу допиту ОСОБА_4 ; про проведення обшуку в офісі ОСББ « Космос-1971 »; про проведення одночасного допиту ОСОБА_16 за участю свідків ОСОБА_17 , ОСОБА_18 та ОСОБА_4 ; про визнання ОСОБА_17 , ОСОБА_4 та ОСОБА_18 потерпілими у кримінальному провадженні №0001558 відповідно до вимог ст.ст. 110, 220 КПК України.

Так, відповідно до положень п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Загальні засади кримінального провадження визначені в ст. 7 КПК України, до яких, зокрема, відноситься розумність строків.

Відповідно до положень ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Частина 2 ст. 28 КПК України встановлює загальне правило, згідно з яким проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження суд.

Разом з тим, ч. 6 ст. 28 КПК України містить спеціальну норму, за якою підозрюваний, обвинувачений, потерпілий мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Ця норма співвідноситься із положеннями частин 1, 2 ст. 114 КПК України, які передбачають, що для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого КПК України, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Отже, передбачений ч. 2 ст. 28 КПК України обов`язок слідчого судді стежити за дотриманням розумного строку при розгляді питань, віднесених до його компетенції, не виключає можливості розгляду ним клопотань, поданих на підставі ч. 6 ст. 28 КПК України, та встановлення для сторін кримінального провадження процесуальних строків відповідно до положень ст. 114 КПК України.

Стаття 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Так, практика Європейського суду з прав людини тлумачить норму ст. 6 Конвенції достатньо поширювальною і «розумні строки» розгляду справи починають відліковуватись від дати обвинувачення чи моменту, коли стало відомо, що органи державної влади сприймають особу як підозрюваного, навіть якщо офіційного повідомлення про підозру не було.

Поняття «обвинувачення» також трактується достатньо широко: як «офіційне повідомлення, виходить від компетентного державного органу та містить вказівку на вчинення кримінально-караного правопорушення». Це може бути і арешт, і початок слідства, коли особу притягують як підозрювану, і повідомлення про кримінальне переслідування.

Крім того, «у ряді випадків воно може приймати форму інших заходів, що передбачають таке твердження і що таким чином впливають на положення підозрюваного» (рішення ЄСПЛ від 27.02.1980 по справі Deweer, Series A: Judgements and Decisions, Volume 35 (1980), P.24; рішення ЄСПЛ по справі Eckle v. Germany, 1982).

У справі «Меріт проти України» (див. п.70, рішення від 30.03.2004), ЄСПЛ зазначив, що обґрунтування, надане Урядом в оцінці тривалості провадження, не відповідає прецедентній практиці Суду. Він нагадує, що у кримінальних справах «розумний строк», передбачений статтею 6 § 1 Конвенції, починається з того часу, коли особі було пред`явлено обвинувачення; це може статись як до моменту розгляду справи в суді ( АДРЕСА_1 ), так і з дня арешту, дня, коли відповідна особа була офіційно повідомлена, що проти неї висунуте обвинувачення у справі, або з дня, коли було розпочато попереднє слідство (досудове розслідування) (рішення ЄСПЛ від 27.06.1968 по справі Wemhoff, P. 26; рішення ЄСПЛ від 27.06.1968 по справі Neumeiser, Р 41; рішення ЄСПЛ від 16.07.1974 по справі Ringesein, P.45).

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин (рішення у справі «Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства»).

У розумінні ЄСПЛ для визначення того, чи була тривалість певного строку розумною, передусім встановлюється початок цього строку та його закінчення. Строк, який слід брати до уваги у зазначеному відношенні, охоплює весь період провадження.

У справі «Антоненков проти України» Європейський суд наголосив, що «розумність тривалості провадження має бути оцінена в світлі конкретних обставин справи з врахуванням критеріїв, напрацьованих Європейським судом, зокрема, складності справи та поведінки заявника і відповідних державних органів. Крім того, також має прийматись до уваги характер процесу та значення, яке він мав для заявника (рішення у справі «Антоненков та інші про України» від 22 листопада 2005 року, остаточне).

Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження, відповідно до ч. 3 ст. 28 КПК України, є:

1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо;

2) поведінка учасників кримінального провадження;

3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

З огляду на встановлені в ході розгляду справи обставини та враховуючи передбачені у ч. 3 ст. 28 КПК України критерії, зокрема дату реєстрації кримінального провадження та обсяг (специфіку) процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування, слідчий суддя, здійснюючи у передбаченому КПК України порядку судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування, дійшов висновку про можливість задоволення клопотання та встановлення строку в один місяць з дня отримання слідчим (прокурором) повного тексту ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира у справі №295/10529/23 для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001558 від 26.03.2017 року і прийняття одного з процесуальних рішень, передбачених § 1 глави 24 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 3, 7, 28, 113, 114 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Заяву задовольнити.

Встановити слідчому СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області та прокурору Житомирської окружної прокуратури строк в один місяць з дня отримання повного тексту ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира у справі №295/10529/23 для закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001558 від 26.03.2017 року і прийняття одного з процесуальних рішень, передбачених § 1 глави 24 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя