СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3666/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2023 року Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№ 0000062 від 07.02.2022 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

21.06.2023 року на розгляд слідчого судді передано клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, в якому просить накласти арешт, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженн, а саме: - на земельну ділянку з кадастровим номером :02:057:0097; - на земельну ділянку з кадастровим номером :02:057:0099; - на земельну ділянку з кадастровим номером :04:012:0046; - на земельну ділянку з кадастровим номером :04:002:0113, з забороною розпорядження, відчуження, передачі, користування.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що в Київській обл., Обухівському р-ні., с. Плюти, по вул. Піщана, невстановленими досудовим розслідуванням особами здійснюється комерційне будівництво котеджного містечка « ІНФОРМАЦІЯ_1 » під виглядом приватного будівництва на земельних ділянках з цільовим призначенням для колективного садівництва, з метою подальшого продажу ділянок, які сформовані з порушенням законодавства.

Так, 20.02.2023 в ході проведення огляду, залученим до його проведення геодезистом ОСОБА_4 складено ситуаційну схему на якій зображено, що земельні ділянки з кадастровими номерами :02:057:0097, :02:057:0099, :04:002:0113, :04:012:0046 частково накладаються на водойму та перебувають в прибережній захисній зоні.

В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження скеровано запит до Центральної геофізичної обсерваторії імені Б. Срезневського з метою підтвердження чи спростування факту незаконного відведення земельних ділянок з кадастровими номерами :02:057:0097, :02:057:0099, :04:002:0113, :04:012:0046 у приватну власність за рахунок заболочених земель водного фонду України.

У відповідь на вказаний запит директором Центральної геофізичної обсерваторії імені Б. Срезневського надано відповідь, що штучна водойма та ділянки намиву піску створені в межах заболоченої території заплавних земель в межах захисного масиву «Конча-Заспа-Плюти». Відповідно до статті 4 Водного кодексу України до земель водного фонду належать землі, зайняті: морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами, не зайнятими лісами; прибережними захисними смугами вздовж морів, річок та навколо водойм, крім земель, зайнятих лісами.

Земельні ділянки з кадастровими номерами :02:057:0097, :02:057:0099, :04:002:0113, :04:012:0046 відведені у приватну власність за рахунок заболочених земель водного фонду України та накладаються на 25 метрову прибережну захисну смугу водного об`єкта.

Відповідно до статті 88 Водного кодексу України з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм в межах водоохоронних зон виділяються земельні ділянки під прибережні захисні смуги. Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною: для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менше 3 гектарів - 25 метрів.

В ході проведення оглядів земельних ділянок з кадастровими номерами :02:057:0097, :02:057:0099, :04:002:0113, :04:012:0046 встановлено наявність на них будинків та парканів, які побудовані з порушенням законодавства.

31.05.2023 земельні ділянки з кадастровими номерами :02:057:0097, :02:057:0099, :04:002:0113, :04:012:0046 визнано речовими доказами в рамках кримінального провадження № 0000062 від 07.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні призначено земельно-технічну експертизу з метою встановлення факту порушень щодо відведення земельних ділянок у приватну власність або його спростування.

У зв`язку з викладеним та з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, а також запобігання можливості розпорядження, відчуження, передачі, користування, будівництва та з метою збереження речових доказів (відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України), виникла необхідність у накладенні арешту на: земельну ділянку з кадастровим номером :02:057:0097, власником якої є ОСОБА_5 ; 2. земельну ділянку з кадастровим номером :02:057:0099, власником якої є ОСОБА_5 ; 3. земельну ділянку з кадастровим номером :04:012:0046, власником якої є ОСОБА_5 ; 4. земельну ділянку з кадастровим номером :04:002:0113, власником якої є ОСОБА_5 .

Всі перераховані земельні ділянки визнані речовими доказами, з підстав їх відповідності критеріям визначеним статтею 98 КПК України, а саме сформовані та отримані у власність кримінально протиправним шляхом.

Документами, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати є інформаційні довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та пояснив, що накладення арешту надасть можливість забезпечити належним чином досягнення позитивних результатів для встановлення істини по кримінальному провадженню.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши клопотання і додатки до нього, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Так, згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, у зв`язку з вищевикладеним слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту даного майна, оскільки слідчим доведено, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики відчуження цього майна.

Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №№ 0000062 від 07.02.2022 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України- задовольнити.

Накласти арешт, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженн, а саме:

- на земельну ділянку з кадастровим номером :02:057:0097;

- на земельну ділянку з кадастровим номером :02:057:0099;

- на земельну ділянку з кадастровим номером :04:012:0046;

- на земельну ділянку з кадастровим номером :04:002:0113, з забороною розпорядження, відчуження, передачі, користування.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд на протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1