Справа № 494/1362/23
Номер провадження 1-кп/508/51/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2023 року смт. Миколаївка

Миколаївський районний суд Одеської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання- ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

потерпілої ОСОБА_4

обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в смт. Миколаївка Одеської області клопотання прокурора Березівської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.06.2023 року про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, відносно ОСОБА_6 ,

встановив:

04 серпня 2023 року прокурор Березівської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.06.2023 року.

Зазначене клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_6 обвинувачуються у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому ризики, які враховувались раніше при застосуванні до останнього запобіжного заходу продовжують існувати та не зменшились, менш суворіші запобіжні заходи не забезпечать ненастання існуючих ризиків та належної процесуальної поведінки обвинуваченого, у зв`язку із чим підстав для застосування менш суворішого запобіжного заходу обвинуваченому не вбачав.

Захисник ОСОБА_7 щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу не заперечував.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав свого захисника, також не заперечував проти задоволення клопотання.

Потерпіла ОСОБА_4 підтримала позицію прокурора.

Суд, заслухавши думку сторін кримінального провадження, оглянувши наявні у розпорядженні суду матеріали кримінального провадження, дійшов висновків про наступне.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього розслідуванням та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного та обвинуваченого, експерта, спеціаліста, у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. (частина 1) Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. (частина 2) Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. (частина 3)

Як встановлено судом, згідно ухвали слідчого судді Березівського районного суду Одеської області від 08 червня 2023 року, до ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , строком до 06.08.2023 року, зобов`язавши його прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого або прокурора в даному кримінальному провадженні, а також виконувати покладені на нього обов`язки. Покладено на ОСОБА_6 наступні обов`язки: прибувати до слідчого або прокурора, суду за першою вимогою; не відлучатися за місцем проживання: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, контактних номерів мобільного телефону; утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_4 та свідками у кримінальному провадженні: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Суд не піддає сумніву повідомлену під час досудового розслідування підозру ОСОБА_6 , оскільки на даний час останній набув статусу обвинуваченого.

При обрані ОСОБА_6 запобіжного заходу, слідчим суддею досліджувалося питання як обґрунтованості підозри повідомленої обвинуваченому, враховувалося тяжкість кримінального правопорушення, існування ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків і потерпілого, інше.

Також, враховуючи стадію кримінального провадження, суд позбавлений можливості дати оцінку та здійснити аналіз наявних доказів.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, який відноситься до особливо тяжкого злочину (ст. 12 КК України). Санкція інкримінованого обвинуваченому злочину, зокрема ч. 4 ст. 187 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років.

При продовженні відносно обвинуваченого запобіжного заходу судом було враховано як особу обвинуваченого, так і ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений може переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні, які йому відомі, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній ніде не працює і ці ризики на даний час не змінилися та не відпали.

Вирішуючи питання щодо продовження запобіжного заходу, суд, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, має забезпечити не тільки права підозрюваних, а й високі стандарти загально-суспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Таким чином, у своїй сукупності всі вищезазначені обставини свідчать про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і інші - більш м`які запобіжні заходи не будуть сприяти належній процесуальній поведінці обвинуваченого.

Суд виходить із принципу презумпції невинуватості і не вирішує наперед процесуальну перспективу пред`явленого обвинувачення, а лише аналізує обґрунтованість та тяжкість його пред`явлення, суспільну небезпеку злочинних дій, в яких обвинувачується ОСОБА_6 .

Судом встановлено, що ОСОБА_6 не працює, не має постійного джерела доходу, перебуває у цивільно-шлюбних стосунках, має на утриманні малолітнього сина, разом з тим, не має місця реєстрації, може безперешкодно залишити своє місце проживання, ускладнивши тим самим нормальну діяльність суду, здійснення правосуддя, що вказує на наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від суду.

Дані обставини з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим свідчать про те, що ризики, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення не зменшилися та залишились незмінними.

Вказані вище обставини та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України виключають об`єктивну можливість щодо застосування до обвинуваченого іншого запобіжного заходу ніж цілодобовий домашній арешт.

На переконання суду, досліджені під час судового засідання та описані в ухвалі ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з домашнім арештом, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного судового розгляду, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження.

Застосування запобіжного заходу у виді особистою поруки є неможливим, оскільки відсутні особи, які виявили бажання поручитися за дотриманням обвинуваченим, покладених на нього обов`язків. Також застосування особистого зобов`язання для запобігання встановленим ризикам, буде недостатнім, оскільки виконання покладених на обвинуваченого обов`язків буде залежати виключно від волі самого ОСОБА_6 та їх порушення не матиме для нього очевидних і достатньо суттєвих негативних наслідків.

При цьому, вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, суд враховує інтенсивність встановлених ризиків, обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі суду може ускладнити проведення процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити максимальний строк запобіжного заходу, тобто 2 місяці.

Заслухавши думку прокурора, який клопотання про продовження запобіжного заходу підтримав та просив його задовольнити, потерпілої, пояснення ОСОБА_6 , його захисника, враховуючи те, що в судовому засіданні прокурором, доведено наявність, на даний час, ризиків, визначених ст. 177 КПК України, беручи до уваги дані про обвинуваченого ОСОБА_6 , суд вважає, що клопотання підлягає до задоволення.

Крім цього, продовжуючи відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту, суд вважає за необхідне покласти на нього обов`язок прибувати за кожною вимогою до суду та покласти на нього додаткові обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 181, 331, 372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Березівської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000337 від 04.06.2023 року про продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, відносно ОСОБА_6 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 - строком до 02 жовтня 2023 року.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за першою вимогою;

- заборонити ОСОБА_6 залишати своє фактичне місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово, без дозволу прокурора або суду;

- утриматися від спілкування з свідками ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , а також потерпілою ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні;

- у разі наявності, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити строк дії ухвали суду тривалістю до 02 жовтня 2023 року.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що на підставі ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвалу про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем перебування обвинуваченого.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити прокурору, захиснику, обвинуваченому.

На ухвалу може бути подана апеляція до Одеського апеляційного суду протягом 7 діб з дня наступного після її проголошення, через Миколаївський районний суд Одеської області.

Повний текст ухвали складено 04.08.2023 року.

Суддя Дмитро БАНТАШ