Справа № 461/9004/20
Провадження № 1-кс/461/2277/23
УХВАЛА

27.04.2023 року місто Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , дослідивши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна,

встановив:

ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді Галицького районного суду міста Львова із клопотанням про скасування арешту майна.

Дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків, виходячи із наведених нижче доводів та мотивів.

Відповідно до положень ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Кримінальним процесуальним кодексом України прямо не визначена підсудність клопотань про скасування арешту на стадії досудового розслідування.

Статтею 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 18 ч.1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.

Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.ч. 1,2 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:

1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;

2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Отже, виходячи з положень ст.ст. 132, 170-174 КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадження під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказане узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним в ухвалі від 02 березня 2020 року у справі №263/19/20 (провадження №51-420впс20), який у наведеній справі вирішував питання підсудності скарги поданої слідчому судді, що у даному випадку можливо врахувати під час ухвалення рішення за клопотанням, адже у даній справі суд касаційної інстанції розглядав питання компетенції слідчого судді у випадку коли підсудність відповідної категорія справ прямо не визначена процесуальним законом.

Таким чином, клопотання про скасування арешту розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Отже, з наведеного вбачається, що визначальним критерієм підсудності клопотань про скасування, є саме орган досудового розслідування (його місце знаходження) якому на момент звернення до слідчого судді доручено проведення відповідного розслідування.

З клопотання та долучених до нього матеріалів встановлено, що 10.03.2023 Львівською обласною прокуратурою у кримінальному провадженні в межах якого подане клопотання визначено підслідність за Дрогобицьким РВП ГУНП у Львівській області, тобто у даному випадку орган досудового розслідування розташований поза межами територіальної юрисдикції слідчого судді Галицького районного суду м. Львова.

Слідчий суддя враховує, що у своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду, закріплене у ст.6 Розділу 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

З наведеного вбачається, що клопотання не підсудне слідчому судді Галицького районного суду міста Львова.

Враховуючи наведене, приходжу до висновку, що клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна слід повернути заявнику, що не позбавляє останню права звернення до відповідного слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, тобто в межах територіальної підсудності якого знаходиться орган досудового розслідування, адже саме у такій спосіб заявник може за встановленою законом процедурою реалізувати свої права.

Керуючись ст.ст.9, 26, 132, 170-174 КПК України,

постановив:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна повернути скаржнику.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1