У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 серпня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування постанови старшого детектива ОСОБА_5 від 07.08.2023 року про відмову у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 у призначенні додаткової будівельної технічної експертизи у кримінальному провадженні №0000042 від 29.03.2022 року за зміненою підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України та призначення додаткової будівельно технічної експертизи в кримінальному провадженні №0000042 від 29.03.2022 року,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з клопотанням про скасування постанови старшого детектива ОСОБА_5 від 07.08.2023 року про відмову у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 у призначенні додаткової будівельної технічної експертизи у кримінальному провадженні №0000042 від 29.03.2022 року за зміненою підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України та призначення додаткової будівельно технічної експертизи в кримінальному провадженні №0000042 від 29.03.2022 року.

Свої вимоги адвокат ОСОБА_3 мотивує тим, що у провадженні ТУ БЕБ у Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження за №0000042 від 29.03.2022 року за зміненою підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України. 04.08.2023 року до органу досудового розслідування подано клопотання про призначення будівельної-технічної експертизи. 08.07.2023 року на електронну пошту захисника надійшла постанова про відмову у задоволенні клопотання від 07.08.2023 року та лист старшого детектива ОСОБА_5 .

Захисник підозрюваного зазначила, що судовим експертом ФОП ОСОБА_6 проводилися будівельно-технічні експертизи у кримінальному провадженні № 000148, будівельних робіт «Нове будівництво реабілітаційно- оздоровчого центру по вул. Б.Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області».

07.06.2022 року до вказаного судового експерта надійшла постанова Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області від 06.06.2022 року про проведення будівельно-технічної експертизи у кримінальному провадженні № 000148. На вирішення експерта поставлено питання:

1.чи відповідає фактичний обсяг і вартість виконаних робіт на об`єкті будівництва «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області» обсягу та вартості робіт зазначеній в проектно-кошторисній документації до договору № 182 від 07.09.2021 року про закупівлю робіт укладеного між Рахівською міською радою Закарпатської області та ТОВ «Свалява-Міськбуд»?

2.чи відповідає фактичний обсяг і вартість виконаних робіт на об`єкті будівництва «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м.Рахів Закарпатської області» вартості робіт зазначених у актах виконаних робіт по договору № 182 від 07.09.2021 року укладеного між Рахівською міською радою Закарпатської області та ТОВ «Свлява-Міськбуд»?

21.09.2022 року судовим експертом ФОП ОСОБА_6 надано висновок № 189 К, про те, що - фактичний обсяг і вартість виконаних робіт на об`єкті будівництва «Нове будівництво реабілітаційно- оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області» частково не відповідає обсягу та вартості робіт зазначеній в проектно-кошторисній документації до договору № 182 від 07.09.2021 року про закупівлю робіт укладеного між Рахівською міською радою Закарпатської області та ТОВ «Свалява-Міськбуд» в частині земельних робіт та фундаментів в осях А-Д/4-13, невідповідність в грошовому виразі складає 11 002, (одинадцять тисяч дві) гривні (в сторону зменшення).

Зазначила, що, судовим експертом ОСОБА_6 визначено різницю між фактичним обсягом і вартістю виконаних робіт та вартістю робіт зазначених в проектно-кошторисній документації до договору № 182 від 07.09.2021 року та актах виконаних робіт по договору. Вказана різниця складає 11 002, (одинадцять тисяч дві) гривні в сторону зменшення.

Не дивлячись на це, 07.12.2022 року відділом детективів ТУ БЕБ у Закарпатській області призначено додаткову будівельно-технічну експертизу у кримінальному провадженні № 000148 по об`єкту «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б.Хмельницького в м.Рахів Закарпатської області», виконання якої доручено судовому експерту ФОП ОСОБА_6 .

Захисник ОСОБА_3 вказує , що на вирішення експерта поставлено одні і ті самі питання (перефразовані), на що судовий експерт відповів у висновку експерта № 189 К від 21.09.2022 року.

Крім того, як при проведенні першої експертизи, так і при проведенні повторної, експерту надано одні і ті самі матеріали. Додатково надано експерту, копію експертного звіту № 09-133-22 від 16.11.2022 року; копію Розпорядження міського голови № 202 від 23.12.2022 року; копію протоколу погодження від 25.10.2022 року; копію локального кошторису 2-1-1 (додаток до протоколу погодження).

Вказане не відповідає дійсності оскільки протокол погодження датований 25.10.2021 року так само локальний кошторис 2-1-1 (додаток до протоколу погодження). Вказані документи містилися в матеріалах кримінального провадження, так само як і акти виконаних робіт КБ-2В № 1 за листопад 2021 року, КБ-2В № 2 за листопад 2021 року, КБ-2В № 3 за грудень 2021 року, КБ-2В № 4 за лютий 202 року по договору № 182 від 07.09.2021 року і були надані експерту під час проведення першої будівельно-технічної експертизи.

Вказане, на думку сторони захисту свідчить про те, що додаткова експертиза проведена з одних і тих самих питань (перефразованих) і по одним і тим самим матеріалам, однак висновки надані різні.

Крім того, дослідницька частина висновку експерта № 202 К від 13.03.2023 року суперечить його вступній частині і висновкам. В дослідницькій частині висновку судовим експертом досліджується питання про відповідність фактично виконаних будівельних робіт проектній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, не дивлячись на те, що такого питання на вирішення експертизи не ставилося.

На думку сторони захисту , висновок експерта № 202 К від 13.03.2023 року складено з грубим порушенням вимог КПК України, ЗУ «Про судову експертизу»,Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень.

Сторона захисту зазначає, що судовий експерт ОСОБА_6 у дослідницькій частині висновку фактично досліджував питання «визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва», яке перед ним не ставилося, зробив висновки «що загальна вартість невідповідності фактичного обсягу та вартості виконаних робіт не відповідає обсягам та вартості робіт зазначених в актах виконаних робіт становить 2 638 989, 00 гривень», без дослідження фактичного обсягу і вартості виконаних робіт.

На думку сторони захисту, судовий експерт надав завідомо неправдивий висновок.

Ураховуючи всі розбіжності в наданих судовим експертом висновках при проведенні будівельно- технічної експертизи, існує потреба в проведенні повторної будівельно-технічної експертизи.

В розумінні ст.98 КПК України, об`єкт «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області» являється речовим доказом.

Не дивлячись на це, органом досудового розслідування, Рахівським РВП ГУНП в Закарпатській області (кримінальне провадження перебувало на досудовому розслідуванні протягом року) не визнано об`єкт «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул.Б.Хмельницького в м.Рахів Закарпатської області» та не подано до суду клопотання про арешт майна, яке є речовим доказом у справі.

Враховуючи те, що судовим експертом ОСОБА_6 проводилася будівельно-технічна експертиза у вказаному кримінальному провадженні, здійснювалися обміри на об`єкті будівництва, а з дослідницьких частин наданих ним висновків випливає, що роботи є виконаними, однак можуть бути врахованими після внесення змін в проектно-кошторисну документацію то доцільним є виконання додаткової експертизи доручити саме йому, оскільки він може використовувати свої попередні обміри.

Беручи до уваги все вищенаведене стороні захисту відмовлено у задоволенні клопотання проведення додаткової будівельно-технічну експертизу з питань, які не ставилися на досудовому розслідуванні.

Враховуючи все вищенаведене, захисник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 просила суд : скасувати постанову старшого детектива ОСОБА_5 від 07.08.2023 р. про відмову у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 у призначенні додаткової будівельної технічної експертизи у кримінальному провадженні №0000042 від 29.03.2022 року за зміненою підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст. 191, ч.2 ст.366, ч.1 ст.209 КК України та призначити додаткову будівельно-технічну експертизу в кримінальному провадженні №0000042 від 29.03.2022 року на вирішення якої поставити питання:

-Чи є роботи, зазначені в акті КБ-2В № 1 за листопад 2021 року, акті КБ-2В № 2 за листопад 2021 року, акті КБ-2В № 3 за грудень 2021 року, акті КБ-2В № 4 за лютий 2022 року по договору № 182 від 07.09.2021 року про закупівлю робіт по об`єкту «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області» укладеного між Рахівською міською радою Закарпатської області та ТОВ «Свалява-Міськбуд», фактично виконаними, але не передбаченими проектно- кошторисною документацією, чи такі не виконувалися взагалі?

-Чи проектно-кошторисною документацією на об`єкт «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області», згідно якого виконував роботу ТОВ «Свалява-Міськбуд» за договором № 182 від 07.09.2021 року про закупівлю робіт з Рахівською міською радою Закарпатської області передбачено або мало бути передбачено вартість робіт в гірському населеному пункті?

-Чи було доцільним проведення додаткових робіт, які не обумовлені проектно-кошторисною документацією на об`єкт «Нове будівництво реабілітаційно-оздоровчого центру по вул. Б. Хмельницького в м. Рахів Закарпатської області», враховуючи погодження таких проектною організацією, яка розробляла проект?

Проведення експертизи доручити судовому експерту ФОП ОСОБА_6 .

В судове засідання сторони не з`явилися, повідомлені належним чином.

Заявник ОСОБА_3 подала до суду клопотання, в якому просить долучити до матеріалів клопотання про призначення додаткової будівельно-технічної експертизи по досудовому розслідуванню №0000042 вказані документи, а саме: ордер, лист Закарпатської обласної прокуратури від 08.08.2023 №08-2024-23, яким повідомлено про завершення досудового розслідування і ознайомлення з справою за адресою, АДРЕСА_1 за даними знаходження органу слідства, лист б/д і б/н детектива ОСОБА_5 про ознайомлення в м. Ужгород з справою, копію зміненої підозри від 08.08.2023 року, лікарняний лист ОСОБА_4 та просила розглянути вказане клопотання без її участі, вимоги клопотання підтримала в повному обсязі.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Старший детектив ТУ БЕБ в Закарпатській області ОСОБА_7 надала до суду заяву в якій, зазначила, що відділом детективів ТУ БЕБ в Закарпатській області закінчено досудове розслідування та відкрито сторонам кримінального провадження матеріали у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000042 від 29 березня 2022 року, щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 та ч. 1 ст. 209 КК України та ОСОБА_8 кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27 - ч. 2 ст. 366 КК України та просила врахувати даний факт при розгляді скарги адвоката ОСОБА_3 на постанову про відмову в задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Право на захист належить до загальновизнаних принципів міжнародного права й розглядається як необхідна умова забезпечення права на справедливий судовий розгляд. Воно знайшло своє закріплення у Конституції України, Кримінальному процесуальному кодексі, міжнародних та підзаконних актах є однією з найважливіших державних гарантій забезпечення реалізації прав і свобод людини та громадянина.

Так, у ст. 63 Основного Закону зазначено, що підозрюваний, обвинувачений чи підсудний має право на захист, а у ст. 129 Конституції йдеться, що забезпечення обвинуваченому цього права є однією з основних засад судочинства поряд зі змагальністю сторін кримінального провадження та свободою в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. А ще гарантується рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Конституційний принцип забезпечення підозрюваному, обвинуваченому підсудному права на захист є важливою гарантією об`єктивного розслідування і справедливості судового розгляду справи та запобігання притягнення до кримінальної відповідальності невинуватих осіб.

Забезпечення обвинуваченому права на захист є самостійним принципом кримінального судочинства, який охоплює:

- права, які підозрюваний (обвинувачений) може реалізувати власними діями шляхом надання усних або письмових пояснень із приводу підозри або обвинувачення, збирання і надання доказів, особистої участі у кримінальному провадженні, в тому числі участі в допитах інших підозрюваних (обвинувачених), потерпілих, свідків та експертів у суді, подачі скарг на дії і рішення слідчого, прокурора, слідчого судді й суду;

- права, які можуть здійснюватися підозрюваним (обвинуваченим) за допомогою захисника й законного представника шляхом реалізації прав та обов`язків цих осіб;

- наявність у слідчого, прокурора, слідчого судді й суду обов`язків сприяти підозрюваному (обвинуваченому) в реалізації його права на захист, роз`яснювати йому права й обов`язки (зокрема, забезпечити участь захисника, надати у встановлених законом випадках для ознайомлення необхідні документи й матеріали кримінального провадження, надати можливість зняття з них копій, розглянути клопотання і скарги, заслухати показання шляхом проведення допиту, та інше.

Основним змістом, кримінально-процесуальної діяльності є доказування, яке здійснюється уповноваженими суб`єктами відповідно до встановленої законом процесуальної форми, що полягає в отриманні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, з боку сторони обвинувачення згідно з ст. 91 КПК України, це значить збирання (отримання) доказів винуватості обвинуваченого (підзахисного).

А відтак, основним змістом роботи захисника є з`ясування обставин (фактичних даних), які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого. У свою чергу, наявність таких обставин має бути підтверджена адвокатом певними доказами, отриманими у встановлений КПК спосіб, на які також розповсюджуються загальні критерії оцінки доказів достовірності, належності, допустимості, а у їх сукупності достатності та взаємозв`язку.

Статтею 47 КПК України передбачено, що захисник напряму зобов`язується використовувати засоби захисту, передбачені цим Кодексом та іншими законами України, з метою забезпечення дотримання прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого та з`ясування обставин, які спростовують підозру чи обвинувачення, пом`якшують чи виключають кримінальну відповідальність підозрюваного, обвинуваченого.

Отже, захисник не тільки має право, але й зобов`язаний збирати докази невинуватості підзахисного.

Крім іншого, вимогами КПК України передбачена можливість захисту ознайомлення з матеріалами досудового розслідування до його завершення. Зокрема, нормами ст. 221 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню.

На реалізацію одного із загальних принципів нового кримінального процесу - змагальності сторін, що гарантує рівні права сторонам кримінального провадження у наданні такого доказу як висновок експерта, згідно із КПК України, експерта може залучати як сторона обвинувачення, так і сторона захисту.

Так, статтею 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 243 КПК України експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Крім того, частиною другою цієї статті встановлено, що сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової.

Поряд з тим, експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та в порядку, передбачених статтею 244 цього кодексу.

Тобто, якщо підозрюваний вважає за необхідне провести експертизу з питань, зазначених у клопотанні, останній не позбавлений права самостійно звернутись до експертів відповідної експертної установи на договірних умовах для проведення експертизи. У разі не можливості залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, він має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи.

Положення ч. 1 ст. 244 КПК України встановлює вичерпний перелік обставин, що є підставою для звернення до суду з відповідним клопотанням.

Відповідно до ч. 1статті 244 КПК України сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Згідно ч. 2 ст. 244 КПК України визначено, що до клопотання також додаються: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.

Згідно ч. 7 ст. 244 КПК України до ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені експертові особою, яка звернулася з відповідним клопотанням.

З аналізу вказаних законодавчих положень вбачається, що призначення слідчим суддею експертизи можливе, якщо:

- її проведення обумовлюється необхідністю з`ясувати обставини і питання, що мають істотне значення для цього кримінального провадження;

- для з`ясування таких обставин і питань необхідні спеціальні знання;

- сторона обвинувачення відповідного експерта не залучала, або якщо залучила, то поставила неналежні чи неповні запитання, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

- сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, на підтвердження чого надає відповідні документи;

Тільки встановлення усіх вказаних обставин у їх сукупності є згідно КПК України підставою для задоволення відповідного клопотання та проведення експертизи за ухвалою слідчого судді.

Разом з тим, слідчим суддею, встановлено, що заявником не долучені копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту, як і не надано доказів того, що сторона захисту вчиняла дії щодо залучення експертів на договірних умовах для проведення експертизи, однак їй було відмовлено з тих чи інших підстав.

Слідчий суддя не погоджується з доводами сторони захисту викладеними у клопотанні з посиланням на приписи ч.2 ст. 332 КПК України , з огляду на те, що положення ст. 332 КПК України регламентують проведення експертизи за ухвалою суду під час судового розгляду, а не регламентують порядок розгляду клопотання сторони захисту слідчим суддею.

Окрім того, слідчий суддя звертає увагу на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань або винесення постанови про початок досудового розслідування у порядку, встановленому статтею 615 цього Кодексу, до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотанням про закриття кримінального провадження або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Згідно з п.5 ч.1 ст.3 КПК України, досудове розслідування стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, клопотання про закриття кримінального провадження.

КПК України передбачає певні винятки, коли обчислення строків досудового розслідування до його закінчення зупиняється. Ці випадки передбачені ст. 280 КПК України - підстави та порядок зупинення досудового розслідування після повідомлення особі про підозру та ст. 290 КПК України - відкриття матеріалів іншій стороні, про що зазначено у ч. 5 ст. 219 КПК України, а саме строк із дня винесення постанови про зупинення кримінального провадження до винесення постанови про відновлення кримінального провадження, а також строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього кодексу, не включається у строки, передбачені цією статтею, крім дня прийняття відповідної постанови та дня повідомлення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Тобто, закон містить поняття «завершення» як проміжний етап досудового розслідування. КПК України не передбачає можливості повернення з етапу завершення досудового розслідування на попередній етап «звичайного» досудового розслідування. Отже, КПК України не дозволяє проведення досудового розслідування, а саме здійснення слідчих (розшукових) дій, в тому числі і збирання доказів, таким чином, щоб строки їх проведення не зараховувалися до загального строку досудового розслідування.

Поняття «завершення досудового розслідування» має нормативну і практичну об`єктивізацію, насамперед, через ст. 290 КПК України. Визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Як вбачається з цієї норми, момент завершення досудового розслідування залежить від рішення прокурора, коли на його думку, наявні достатні докази для складання обвинувального акта або клопотання про застосування примусових заходів.

Стаття 221 КПК України передбачає ознайомлення з матеріалами досудового розслідування до його завершення. Слідчий, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за винятком матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова від надання для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається. Під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування особа, яка його здійснює, має право робити необхідні виписки та копії.

З матеріалів клопотання убачається, що на даний час, відповідно до вимог ст. 290 КПК України, повідомлено підозрюваним та їх захисникам про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів досудового розслідування, з якими підозрювані та захисники здійснюють ознайомлення.

Враховуючи, що на даний час досудове розслідування завершене, виконуються вимоги ст. 290 КПК України, вимоги закону про неможливість проведення досудового розслідування, а саме здійснення слідчих (розшукових) дій, в тому числі і збирання доказів, таким чином, щоб строки їх проведення не зараховувалися до загального строку досудового розслідування, коли такий строк не рахується, зокрема під час завершення досудового розслідування та ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови в задоволенні клопотання.

Керуючись статтями 242-244, 309 КПК України слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування постанови старшого детектива ОСОБА_5 від 07.08.2023 року про відмову у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 у призначенні додаткової будівельної технічної експертизи у кримінальному провадженні №0000042 від 29.03.2022 року за зміненою підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 5 ст.191, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 209 КК України та призначення додаткової будівельно технічної експертизи в кримінальному провадженні №0000042 від 29.03.2022 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя

Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1