УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.09.2023 Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0002555 від 04.09.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кременчук Полтавської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, -

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором Солом`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4

У поданому клопотанні посилається на те, що ОСОБА_4 , будучи раніше неодноразово судимим, 04.09.2023 приблизно о 21:48 годині, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , помітив, що в одному з вікон квартири № 166 , яка розташована на першому поверсі вказаного будинку, не горить світло та власників квартири немає вдома, вирішив, повторно таємно викрасти чуже майно, шляхом проникнення у житло, в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у житло, ОСОБА_4 , перебуваючи на вулиці біля вищевказаного будинку, обравши вікно квартири АДРЕСА_5 та переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає та не завадить йому у вчиненні крадіжки, о 21:51 годині 04.09.2023, із застосуванням предмету заздалегідь приготованого для вчинення кримінального правопорушення, шляхом віджиму металопластикового вікна, проник в середину однієї з житлових кімнат вказаної вище квартири.

Перебуваючи в приміщенні кімнати квартири АДРЕСА_5 , де проживає ОСОБА_7 , ОСОБА_4 повторно таємно викрав чуже майно, що належить, потерпілому ОСОБА_7 , а саме: планшет марки «LENOVO» моделі «Tab K10», серійний номер HA1PL2RE вартістю 9499 гривень, який перебував у чохлі темно сірого кольору, з надписом «LENOVO», вартістю 1099 гривень; мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note 5», чорного кольору, ІМЕІ1: НОМЕР_1 , вартістю 5000 гривень, який перебував у силіконовому прозорому чохлі, який для потерпілого матеріальної цінності не становить; мобільний телефон марки «Coolpad Modena», чорного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 , з серійним номером: НОМЕР_4 , вартістю 2000 гривень, який перебував у шкіряному чохлі, чорного кольору, у вигляді мішечку вартістю 300 гривень; наручний механічний годинник «CASIO», сірого кольору, з металічним браслетом та синім циферблатом вартістю 1800 гривень; наручний механічний годинник «Jacques Lemans», сірого кольору з чорним шкіряним ремінцем, вартістю 7000 гривень; 2 зарядні пристрої чорного та білого кольорів (блок та провід), які для потерпілого матеріальної цінності не становлять; приставку для ігор, чорного кольору марки «МР5», вартістю 1200 гривень; павербанк марки «ASUS», чорного кольору, на 10050 МА, вартістю 950 гривень; парфуми чоловічі марки «Шанель» в скляній прозорій баночці, з рідиною жовтого кольору, вартістю 1400 гривень; 2 запонки, золотистого кольору, смугасті, в коробці зеленого кольору з надписом «Vit», вартістю 250 гривень; 2 запонки срібного кольору із синіми вставками, в коробці чорного кольору з надписом «Vit», вартістю 250 гривень; гаманець чорного кольору, шкіряний, ручної роботи, без надписів та малюнків, вартістю 350 гривень, в середині якого перебували гроші в сумі 1095 гривень, посвідчення водія на ім`я ОСОБА_7 , картка банку ПАТ КБ «ПриватБанк», № НОМЕР_5 , довіреність щодо медичного втручання на ім`я ОСОБА_7 , візитні картки, які матеріальної цінності для потерпілого не становлять; рюкзак синього кольору, марки «OPTIMA», з трьома світло відбивними смужками, вартістю 1499 гривень, в середині якого перебувало наступне майно: документи на ім`я ОСОБА_7 , а саме паспорт громадянина України, свідоцтво про народження, картка платника податків, приписне свідоцтво, довідка з місця проживання, блокнот різнокольоровий, який для потерпілого матеріальної цінності не становить; блейзер (кепка) чорного кольору з надписом «jack wolfskin» вартістю 1100 гривень; пару шкарпеток чорного кольору, які для потерпілого матеріальної цінності не становлять; маска чорного кольору, яка для потерпілого матеріальної цінності не становить; чохол блакитного кольору, без надписів, вартістю 250 гривень; 3 кулькові ручки: білого, червоного та зеленого кольорів, які для потерпілого матеріальної цінності не становлять; медична маска біло-блакитного кольору, в упакуванні, яка для потерпілого матеріальної цінності не становить; антисептик, крем для рук фірми «Avon» в тюбику чорного кольору та сонцезахисний крем в тюбику білого кольору, які матеріальної цінності не становлять; парасолька чорного кольору вартістю 250 гривень; пляшка з водою, фірми «Топервар», вартістю 500 гривень; 2 світло відбиваючі стрічки лимонного кольору, загальною вартістю 500 гривень; поясний гаманець червоно-синього кольору, без надписів та малюнків, вартістю 150 гривень, які заховав у рюкзак, що належить ОСОБА_7 .

Після чого, ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні кімнати квартири АДРЕСА_5 , де проживають ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , повторно таємно викрав чуже майно, що належить, потерпілому ОСОБА_8 , а саме: окуляри для зору фірми «Revlon», без оправки, прозорі, вартістю 3100 гривень), в чохлі блакитного кольору, з візерунком, вартістю 250 гривень; окуляри для зору, прямокутної форми, з оправи металу білого кольору, в сріблястому чохлі, з золотистими вставками, вартістю 250 гривень; планшет марки «ASUS», чорного кольору, вартістю 5000 гривень, який перебував у чохлі синього кольору, без надписів, вартістю 190 гривень та майно що належить ОСОБА_9 , а саме: мобільний телефон марки «iPhone SE»/16GB, сірого кольору, ІМЕІ: НОМЕР_6 , вартістю 7400 гривень, який перебував у чохлі блакитного кольору з малюнком «Apple» вартістю 200 гривень; парфуми жіночі «Bulgari», в скляній баночці із кришкою золотистого кольору, вартістю 2500 гривень; косметичку золотистого кольору в середині якої перебувала жіноча косметика, а саме дві помади фірми «Шанель», одна помада фірми «Ланком», дві помади для губ загальною вартістю 3000 гривень, які заховав у рюкзак, що належить ОСОБА_7 .

В подальшому, діючи умисно, передбачаючи можливість настання наслідків у вигляді спричинення майнових збитків та бажаючи настання таких наслідків, ОСОБА_4 , діючи з корисливих мотивів та з метою особистого незаконного збагачення, утримуючи при собі повторно таємно викрадене чуже майно, що належить ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , вистрибнув з вікна вказаної вище квартири та в цей час був виявлений потерпілими, які в свою чергу висловили до ОСОБА_4 , словесні вимоги припинити свої злочинні дії та зупинитись. Однак, ОСОБА_4 усвідомлюючи, що його злочинні дії викриті, не відмовляючись від свого злочинного умислу, не бажаючи бути затриманим та притягнутим до кримінальної відповідальності, розпочав тікати з місця вчинення кримінального правопорушення. В свою чергу, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , почали безперервно переслідувати ОСОБА_4 , не втрачаючи з поля зору останнього бігли за ним. ОСОБА_4 , бажаючи уникнути кримінальної відповідальності та переслідування потерпілих ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , кинув на асфальт рюкзак з повторно викраденим чужим майном, що належить ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 та продовжив тікати.

Невдовзі, ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Деснянська, 19, був затриманий потерпілими ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Злочинними діями ОСОБА_4 потерпілому ОСОБА_7 завдано майнову шкоду на загальну суму 36442 гривень, потерпілому ОСОБА_8 - майнову шкоду на загальну суму 8790 гривень, потерпілому ОСОБА_9 - майнову шкоду на суму 13100 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану.

04.09.2023 о 22:10 годин ОСОБА_4 фактично затриманий за підозрою у вчиненні злочину у порядку ст. 208 КПК України.

05.09.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Підозра у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України обґрунтовується доказами, які зібрані у кримінальному провадженні.

Слідчий в своєму клопотанні вказує, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час досудового розслідування, встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. На думку слідчого, жоден з більш м`яких запобіжних заходів: домашній арешт, особиста порука, особисте зобов`язання,- не зможуть запобігти ризикам, передбаченим вище.

Враховуючи, що інкриміноване ОСОБА_4 кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких, беручи до уваги положення ч. 2 ст. 183 КПК України, просить суд обрати запобіжний захід - у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив суд його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, які передбачені ст.177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, посилаючись на необґрунтованість ризиків, просив обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника. Крім того, підозрюваний повідомив суду про застосування до нього фізичного насильства під час затримання, зазначив, що на місце затримання викликалась карета швидкої допомоги для фіксації побоїв.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Щодо обґрунтованості підозри, то слідчий суддя, вислухавши учасників, вивчивши копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, приходить до висновку, що вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_4 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

В клопотанні слідчим, відповідно до ст. 184 КПК України, викладені обставини, на підставі яких слідчий прийшов до висновку про наявність ризиків, є посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини, містить обґрунтування необхідності застосувати винятковий запобіжний захід - тримання під вартою.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Санкція ч.4 ст. 185 КК України, яка інкримінується підозрюваному, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Так, застосування до підозрюваного більш м`якого, окрім виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а саме:

- спробам переховуватися від органу досудового розслідування та від суду, оскільки підозрюваний не має сталих соціальних зв`язків, маючи середню спеціальну освіту, не має постійного місця роботи, з його слів підробляє кур`єром, не має постійного джерела доходів;

- вчиненню іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний був неодноразово судимий (04.11.2010 року Солом`янським районним судом м. Києва за ч.2 ст. 296, ч.1 ст. 122, ст. 70,75 КК України на 3 роки та 8 місяців позбавлення волі з іспитовим строком 3 роки; 15.072013 року Московським районним судом м. Харкова за ч.5 ст. 185 КК України на 10 років позбавлення волі з конфіскацією всього належного йому майна. Ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 02.12.2014 року звільнений від відбування покарання на підставі Закону України «Про амністію»; 21.03.2018 року Апеляційним судом Полтавської області за ч.3 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 5 років позбавлення волі), маючи не зняті та непогашені у встановленому порядку судимості, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробивта знову вчинив умисний корисливий злочин в умовах воєнного стану.

Враховуючи, дані про особу підозрюваного, який підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, вважаю, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків.

За таких обставин, враховуючи принцип диспозитивності кримінального судочинства і змагальності сторін, оцінивши всі подані доводи і докази, вважаю, що доводи клопотання знайшли об`єктивне підтвердження під час судового розгляду.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаю за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У ч. 3 ст. 183 КПК України зазначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, розмір якої, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, має бути визначений в розмірі, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини та тяжкість кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , його майновий та сімейний стан, вважаю за необхідне визначити розмір застави у 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений до часу закінчення дії цієї ухвали, вважаю за необхідне покласти на нього певні обов`язки, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження, за кожним їхнім викликом та вимогою,;

-не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває ОСОБА_4 , відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються, проте стороною захисту у судовому засіданні не надано переконливих доказів, які б спростовували висновки слідчого та прокурора щодо наявності ризиків, з огляду на досліджені слідчим суддею документи.

За таких обставин, враховуючи принцип диспозитивності кримінального судочинства і змагальності сторін, оцінивши всі подані доводи і докази, вважаю, що доводи клопотання знайшли об`єктивне підтвердження під час судового розгляду, позиція захисту є непереконливою і недоведеною, тому немає достатніх підстав для відмови у задоволенні клопотання.

Суд також приймає заяву підозрюваного про застосування до нього насильства під час затримання, проте враховує, що матеріали клопотання не містять доказів використання недозволених засобів затримання, прокурором такий факт не підтверджується, відомості з ізолятору тимчасового тримання відсутні, медичні довідки захисником не надавались, в судовому засіданні видимі тілесні ушкодження, що потребували б виклику та надання медичної допомоги, відсутні.

Згідно з пунктом 18 частини першої статті 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Отже, відповідно до ч. 6 ст. 206 КПК України, враховуючи, що під час судового засідання підозрюваний ОСОБА_4 заявив про застосування до нього фізичного насильства зі сторони працівників правоохоронних органів та спричинення йому тілесних ушкоджень з боку працівників правоохоронних органів під час його затримання 04.09.2023 року, слідчий суддя вважає за необхідне зафіксувати таку заяву, зобов`язати прокурора провести дослідження фактів, викладених підозрюваним ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо застосування до нього фізичного насильства та спричинення йому тілесних ушкоджень з боку працівників правоохоронних органів під час його затримання.

Керуючись статтями 177, 178, 181, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 376, 395, 615 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжній захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі строком 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 рахувати з моменту затримання.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визначити до 03.11.2023 року.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 53 680 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….» та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, залежно від стадії кримінального провадження, за кожним їхнім викликом та вимогою;

-не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити 60 діб з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру м. Києва.

Доручити прокурору забезпечити проведення досудового розслідування фактів порушення прав особи при затриманні, викладених в заяві підозрюваного ОСОБА_4 , в порядку ст. 206 КПК України.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1