1Справа № 335/4642/23 1-кс/335/1640/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Запоріжжі клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000587 від 16.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту у кримінальному провадженні № 0000587, накладеного ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 02.06.2023 року у справі 335/4642/23, провадження № 1-кс/335/1402/2023, на грошові кошти заявника, які знаходяться на банківській картці відповідного розрахункового рахунку в АТ КБ „Приватбанк, а саме: № НОМЕР_1 , який відкритий на ім`я ОСОБА_5 .

В обгрунтування клопотання заявник посилається на те, що арешт на грошові кошти ОСОБА_5 , причетність якого до вчинення кримінального правопорушення не доведена, було накладено необґрунтовано, оскільки останній є добросовісним набувачем грошових коштів, отриманих ним у законному порядку в межах договору цивільно-правового характеру, шляхом продажу криптовалюти на біржі „Binans, на передбачених законом підставах. Наполягав на тому, що грошові кошти, на які накладено арешт, не володіють індивідуальними ознаками та їх неможливо ідентифікувати як такі, що отримані саме від гр. ОСОБА_6 та належать останній, отже є недоведеним їх отримання злочинним шляхом, у зв`язку з чим, вважає, що потреба у застосуванні арешту до них відпала.

Крім того, вважає необгрунтованим накладення арешту на грошові кошти ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 02.06.2023 року, з огляду на те, що такий захід забезпечення кримінального провадження вже було застосовано ухвалою слідчого судді Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25.05.2023 року у справі 337/2538/23, провадження № 1-кс/337/587/2023, а повторне накладення арешту на грошові кошти є безпідставним.

Представник заявника у судовому клопотання підтримав та наполягав на його задоволенні, посилаючись на те, що ОСОБА_5 є добросовісним набувачем грошових коштів, застосування до них арешту обмежує його права, крім того, вважає, що грошові кошти не можуть бути речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки вони не є матеріальними об`єктами. Ввважає, що, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, слідчий суддя мав застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності заявника. Просив скасувати арешт грошових коштів заявника, накладений ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 02.06.2023 року.

Слідчий у судовому засіданні проти клопотання заперечував, посилаючись на те, що у даному кримінальному провадженні триває досудове розслідування, проводяться відповідні слідчі дії, спрямовані на встановлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, відсутні повні анкетні дані, а також дані, необхідні для ідентифікації власника карткового рахунку, на який було перераховано грошові кошти, і його перевірки на причетність до вчиненого кримінального правопорушення, просив у задоволенні клопотання відмовити.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення представника заявника та слідчого, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, відповідно до якої речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000587 від 16.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, за фактом заволодіння невстановленими особами грошовими коштами потерпілої ОСОБА_6 шахрайським шляхом, в ході якого встановлено, що грошові кошти були перераховані з банківських рахунків потерпілої на інші банківські картки відповідних розрахункових рахунків, в тому числі № НОМЕР_1 , який відкритий на ім`я ОСОБА_5 .

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 02.06.2023 року у справі 335/4642/23, провадження № 1-кс/335/1402/2023, зокрема накладено арешт на грошові кошти, які знаходяться (обліковуються) на банківській картці відповідного розрахункового рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 (належить ОСОБА_5 ).

Поряд з цим, в ході розгляду клопотання встановлено, що ухвалою слідчого судді Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25.05.2023 року у справі 337/2538/23, провадження № 1-кс/337/587/2023 за клопотанням слідчого СВ ВП № 5 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області у кримінальному провадженні № 0000587 від 16.05.2023, накладено арешт, зокрема, на грошові кошти в межах суми 380 200,39 гривень, які знаходяться на банківській карті та рахунку, прив`язаного до неї, АТ КБ „Приватбанк (), розташованого за адресою: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, 1-Д, - № НОМЕР_1 , який відкритий на ім`я ОСОБА_5

З досліджених слідчим суддею матеріалів клопотання вбачається, що на даний час досудове розслідування у кримінальному проваджені, в межах якого було накладено арешт на зазначені грошові кошти, триває, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження відповідно до ст. 131 КПК України.

Частиною 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею, в ході розгляду клопотання встановлено, що арешт на грошові кошти заявника ухвалою слідчого судді від 02.06.2023 року було накладено, з метою збереження речових доказів, та на момент розгляду клопотання слідчого, надані матеріали свідчили, що грошові кошти відповідали критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, зокрема, могли бути здобуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Поряд з цим, на переконання слідчого судді, повторне накладення ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 02.06.2023 року арешту на грошові кошти ОСОБА_5 на рахунку № НОМЕР_1 , за наявності застосованого заходу забезпечення у цьому ж кримінальному провадженні у вигляді арешту грошових коштів ОСОБА_5 на рахунку № НОМЕР_1 ухвалою слідчого судді Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25.05.2023 року у справі 337/2538/23, провадження № 1-кс/337/587/2023, є необгрунтованим.

В іншій частині клопотання доводи заявника щодо наявності підстав небгрунтованого накладення арешту на грошові кошти не знайшли свого підтвердження в ході його розгляду.

Частиною 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що, зокрема, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

Враховуючи викладені обставини, виходячи з мети застосування заходів забезпечення кримінального провадження, якою є досягнення дієвості цього провадження, відповідно до положення ст. 131 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність часткового скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 02.06.2023 року у справі 335/4642/23, провадження № 1-кс/335/1402/2023, в частині арешт грошових коштів, які знаходяться (обліковуються) на банківській картці відповідного розрахункового рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 (належить ОСОБА_5 ), у зв`язку з цим клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000587 від 16.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити.

Скасувати частково арешт, накладений ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 02.06.2023 року у справі 335/4642/23, провадження № 1-кс/335/1402/2023, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000587 від 16.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме: на грошові кошти, які знаходяться (обліковуються) на банківській картці відповідного розрахункового рахунку в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та розрахунковий рахунок № НОМЕР_1 (належить ОСОБА_5 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню та апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1