Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6073/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника володільця майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст.364-2, ч. 1 ст.366 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури ОСОБА_3 як процесуальний керівник у кримінальному провадженні, звернувся до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , яке було вилучено 18.05.2023 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, в якому міститься сім-картка НОМЕР_1 ., з метою збереження речових доказів.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що слідчим відділом Подільського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000170 від 12.03.2021 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст.364-2, ч. 1 ст.366 КК України.

Досудове розслідування здійснюється за матеріалами Управління стратегічних розслідувань ДСР Національної поліції України щодо привласнення коштів місцевого бюджету територіальної громади м. Києва шляхом зловживання службовим становищем службовими особами КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва» за попередньою змовою зі службовими особами підрядних організацій під час виконання будівельних робіт на об`єкті: «Будівництво Подільського мостового переходу через річку Дніпро у місті Києві».

Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.04.2017 між комунальним підприємством «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» в особі директора ОСОБА_6 як замовником та ТОВ «Еко-Буд-Трейд» в особі директора ОСОБА_7 як генпідрядником укладено договір генпідряду №11/04-17, відповідно до п. 1.1. якого замовник доручає, а генпідрядник зобов`язується виконати на свій ризик власними і залученими силами, засобами і способами роботи по об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві». Пунктом 4.1 цього договору встановлено, що розрахунки за виконані роботи здійснюватимуться на підставі Актів приймання виконаних будівельних робіт (форми №КБ-в) і Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма №КБ-3), які враховуючи умову фінансування робіт за бюджетні кошти, приймаються виключно по фактичному надходженню коштів на рахунок замовника, проміжними платежами в міру виконання робіт.

Цим же договором у пункті 10.1 передбачено, що замовник здійснює контроль і технічних нагляд за відповідністю обсягів і якості виконуваних робіт проектній документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам, а матеріалів, конструкцій, виробів державним стандартам і технічним умовам.

У ході здійснення досудового розслідування, у вказаному кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, керівнику генерального підрядника за договором директору ТОВ «Еко-Буд-Трейд» ОСОБА_5 , який, згідно повідомленої підозри, здійснив привласнення бюджетних коштів, які виділені генеральному підряднику з міського бюджету, матеріали відносно якого виділено в окреме провадження.

Крім того, в межах вказаного кримінального провадження повідомлено про підозру керівнику КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд міста Києва», у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, який виступав замовником виконання робіт, а також повідомлено про підозру керівникам інших суб`єктів господарської діяльності, які виконували підрядні роботи, та шляхом необґрунтованого завищення вартості матеріалів а також, виконання будівельних робіт, які не відповідають обсягам та вартості фактично наданих послуг (виконаних робіт), вчинили кримінальні правопорушення, матеріали відносно яких виділено в окреме провадження.

У ході здійснення досудового розслідування встановлено, що генпідрядником ТОВ «Еко-Буд-Трейд» на виконання договору генпідряду №11/04-17 з метою створення уяви здійснення законної господарської діяльності та конвертації безготівкових грошових коштів в готівку, до злочинної схеми залучені субпідрядні підприємства, які здійснюють господарську діяльність у сфері постачання річкового піску, піщано-гравійної, бетонної суміші, лако-фарбних матеріалів та металоконструкцій, тобто мають потрібну номенклатуру товарів/послуг і в подальшому укладають договірні відносини з ланцюгом фіктивних підприємств, що мають ознаки правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Одночасно з тим, встановлено, що після перерахування коштів замовником генпідряднику, здійснюється перерахування грошових коштів на товариства «транзитно-конвертаційних груп», які мають ознаки здійснення легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Зокрема, встановлено, що замовником - ДП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» починаючи з січня 2020 по теперішній час перераховуються на рахунки ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» () бюджетні грошові кошти ймовірно з метою їх розкрадання по об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві»

Також встановлено, що на даний час продовжується протиправна діяльність, оскільки ДП «Дирекції будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та ТОВ «ЕКО-БУД-ТРЕЙД» здійснює перерахування бюджетних грошових коштів на рахунки ТОВ «Позитив-В» (); ТОВ «ПОЗИТИВ - ШИППІНГ» (); ТОВ «КТ-44» (); ТОВ «БК «Теплобуд» (); ТОВ «СТІ» (); ТОВ «Мостобудівельний загін № 112» (), ТОВ «ФЛЕШ ІНДАСТРІ» (), ТОВ «ГАЛИЧ ЮА» (), ТОВ «ІВЕНТА КАПІТАЛ» (), ТОВ`ЕКО МІЛФУД» (), ТОВ «МЕТА КОМ ПРОМ» (), ТОВ`АВЕРС СТАР» (), ТОВ «ГУДВІЛ» код (), «ТОВ «АРЛЕСОР ТРЕЙД» (), ТОВ «СПІБ ДЕВЕЛОПМЕНТ» (), а також нових товариств, зокрема ТОВ «Сітілайт форм ()»: - 31.03.2023 154 991 589,18 грн; 31.03.2023 26 546 487,58грн.; 30.12.2022 983 142,6 грн.; 29.12.2022 - 16 805 139, 96 грн., які згідно до матеріалів кримінального провадження також можуть бути скеровані на товариства «транзитно-конвертаційних груп», з метою подальшого привласнення та здійснення подальшої легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

Так, з метою створення уяви здійснення законної господарської діяльності Генеральним підрядником та конвертації безготівкових грошових коштів в готівку, до злочинної схеми залучені підприємства, які здійснюють господарську діяльність у сфері постачання річкового піску, піщано-гравійної, бетонної суміші та металоконструкцій, тобто мають потрібну номенклатуру товарів/послуг та у подальшому укладають договірні відносини з ланцюгом фіктивних підприємств, що мають ознаки правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом.

У ході проведення досудового розслідування, 18.05.2023 на підставі ухвали Подільського районного суду м. Києва за №758/5380/23 було проведено обшук за місцем проживання директора ТОВ «Еко-Буд-Трейд» ОСОБА_5 , що за адресою: АДРЕСА_1 .

У ході проведення обшуку виявлено та вилучено: мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, в якому міститься сім-картка НОМЕР_1 - 1 шт., відомості про проведені роботи по об`єкту будівництва ПМП на 6арк., Додаткова угода №4 від 09.05.2023 на 4арк., Договір підряду №28/11-ПМП від 15.01.2020 з додатками на 16арк., Лист директора ТОВ «Еко-Буд-Трейд» №01-06.04.2023 від 06.04.2023 на 1арк., Договір поставки №10/04/2023 від 10.04.2023 з додатками на 10арк., Заява про затвердження мирової угоди по справі №910/1170/23 на 2арк., Мирова угода по справі №910/1170/23 від 20.04.2023 на 1арк., копії документів на 4арк., Довіреність вих.№04/01-022 від 04.01.2022 ТОВ «Еко-Буд-Трейд» в 1 прим., Додаткова угода №01 від 15.11.2019 з додатком на 2арк., Лист за вих.№667 від 01 липня 2021 року на 1арк., опис документів, що подаються заявником для проведення державної реєстрації ТОВ «Еко-Буд-Трейд» на 1арк., Виписка по особовим рахункам з 15.08.2022 по 10.04.2023 на 1арк., позитив на 06.01.222 на 1арк., Лист до ДП «Спеціалізована державна експертиза» в 2-х прим., чорнові записи на 6арк.

Таким чином, в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що у вилучених під час обшуку документах та речах можуть міститися відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 та іншими причетними особами.

Зокрема в мобільному телефоні може міститися інформація щодо заволодіння бюджетними грошовими коштами, при виконанні робіт по об`єкту: «Будівництво Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві».

При цьому на ньому може міститися переписка між учасниками злочинної схеми, зокрема керівниками фіктивних товариств та «транзитно-конвертаційних груп».

Крім того, вилучений мобільний телефон обладнаний системою логічного захисту, доступ до якого обмежено та проведення огляду наразі неможливо оскільки потребує залучення відповідних спеціалістів, для можливості призначення відповідної компютерно-технічної експертизи.

Слідчим Подільського УП ГУНП в м. Києві 18.05. 2023 винесено постанову про визнання вищевказаних вилучених документів та речей речовим доказом, зокрема мобільного телефону, оскільки інформація яка міститься в ньому має значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та має сліди кримінального правопорушення.

Вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ч. 2 ст. 167 КПК України. Крім цього вилучений мобільний телефон підлягає додатковому дослідженню, огляду, із залученням спеціаліста та подолання логічної системи захисту, а також проведенню необхідних експертиз, зокрема комп`ютерно-технічної судової експертизи, що без накладення арешту реалізувати не можливо, оскільки на дату подачі клопотання здійснити це не представляється за можливе у зв`язку з встановленням на вказаному мобільному телефоні системи логічного захисту.

Факти, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження ОСОБА_5 цим майном, підтверджується даними, які зазначено в протоколі обшуку, а саме, що під час проведення слідчим обшуку саме ОСОБА_5 надано слідчому особистий мобільний телефон з зазначенням ідентифікуючих ознак.

Крім того, у вилученому мобільному телефоні знаходиться сім карта мобільного оператора зв`язку з номером НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , що було перевірено під час проведення обшуку шляхом здійснення телефонного дзвінку.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є необхідність збереження його як речового доказу для запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення відповідної у ньому інформації.

Підставою накладення арешту на вищевказане майно, є наявність достатніх підозр вважати що це майно, є доказом у даному кримінальному провадженні, про що вказує в тому числі постанова про визнання речових доказів.

Після проведення вищевказаного обшуку, відповідне клопотання про арешт майна подано до суду в межах строку визначених КПК України. Проте ухвалами слідчих суддів Подільського районного суду м. Києва клопотання про арешт майна поверталося прокурору для усунення недоліків, та встановлювався строк 72 години для їх усунення. Після усунення недоліків в межах встановленого слідчим суддею строку, клопотання подавалосу до суду.

Останню ухвалу про усунення недоліків від 29.05.2023 та клопотання з додатками отримана прокурором 30.05.2023, а отже встановлений строк -72 години не сплинув.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити, повідомив, що на ньому міститься інформація щодо заволодіння грошовими коштами, вказаний телефон належить підозрюваному. Також повідомив про те, що у телефоні може бути переписка між учасниками злочинної групи, на телефоні був встановлений логічний захист, тому вилучений телефон потребує експертизи, телефон вилучений у ОСОБА_5 особисто, на час розгляду справи номер телефону відновлений та користується ним підозрюваний.

Представник володільця майна заперечував проти задоволення клопотання, вважав, що строк звернення з клопотанням пропущений, телефон не має відомостей, що містить сліди злочину, бо він не відкритий, зміст невідомий, в ухвалі про обшук дозвіл на вилучення телефону не наданий.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, приховування, втрати, використання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема, на рухоме майно мобільний телефон. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що відповідне майно може бути доказом у даному кримінальному провадженні, а саме містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Отже відповідне майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Тому, з огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, приховання, використання тощо на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, приймаючи до уваги те, що наявна сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане у клопотанні майно, може бути речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження. Тому є всі, передбачені ст. 170 КПК України, підстави для арешту, в межах даного кримінального провадження, вказаного у клопотанні майна.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також ураховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст. 364-2, ч. 1 ст. 366 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0000170.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора слід задовольнити та накласти арешт на вищевказане майно із забороною відчуження, розпорядження та користування ним.

При цьому порушень строку звернення з клопотанням після його доопрацювання, ураховуючи наявні матеріали додані до нього, не встановлено.

Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000170 від 12.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 367, ч. 2 ст.364-2, ч. 1 ст. 366 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_5 , яке було вилучено 18.05.2023 під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки Iphone 11, чорного кольору, в якому міститься сім-картка з абонентським номером телефону НОМЕР_1 ., із забороною відчуження, розпорядження та користування цим майном.

Копію ухвали негайно вручити слідчому та прокурору для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 12.06.2023 року.

Cлідчий суддя ОСОБА_1