Справа №463/3579/22
Провадження №1-кс/463/4025/23
У Х В А Л А

про накладення арешту на майно

12 липня 2023 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши об`єднанні клопотанняпрокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 , про арешт майна та передачу арештованого майна в управління у кримінальному провадженні № 0000455 від 14.04.2022, -

в с т а н о в и в:

прокурор другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням про накладення арешту на майно та передачу його в управління у кримінальному провадженні № 0000455 від 14.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 197-1, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 240, ч 3 ст. 254, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 258-3, ч. 3 ст. 258-5, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367,

ч. 1 ст. 382, ч. 1 ст. 388 КК України за фактами ймовірного зловживання службовим становищем та службової недбалості посадових осіб Державної служби геології та надр, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів, під час видачі дозволів на спеціальне користування надрами, а також за фактом незаконного видобування корисних копалин, що потягло тяжкі наслідки.

Згідно прохальної частини поданого клопотання прокурор просить:

-накласти арешт на майно (рухоме та нерухоме) згідно переліку, відображеного у прохальній частині поданих клопотань;

-заборонити його відчуження та будь-яким іншим чином розпоряджатися (користуватися) таким майном, у тому числі, але не виключно, продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти) та інше;

-передати в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (код ЄДРПОУ 41037901) для здійснення заходів з управління вказаним майном, шляхом його реалізації без згоди власника.

Клопотання мотивує тим, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000455 від 14.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 197-1, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 240, ч 3 ст. 254, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 258-3, ч. 3 ст. 258-5, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 382, ч. 1 ст. 388 КК України за фактами ймовірного зловживання службовим становищем та службової недбалості посадових осіб Державної служби геології та надр, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів, під час видачі дозволів на спеціальне користування надрами, а також за фактом незаконного видобування корисних копалин, що потягло тяжкі наслідки.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні здійснюється слідчими другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності ГСУ ДБР. При цьому, згідно наказу Директора Державного бюро розслідувань від 04.03.2022 № 121-дск «щодо деяких питань організації роботи слідчих другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності Головного слідчого управління» визначено місцем здійснення досудового розслідування кримінальних проваджень слідчими зазначеного слідчого відділу з 01.03.2022 на період воєнного стану в Україні до окремого наказу Державного бюро розслідувань Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, що поширює свою діяльність на Волинську, Закарпатську, Івано-Франківську, Львівську, Тернопільську області.

Відповідно до роз`яснень наданих у листі ВСУ від 25.05.2022 № 186/0/158-22 вбачається, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження першого та другого відділів Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності ГСУ ДБР підсудні Личаківському районному суду м. Львова.

Досудовим розслідуванням встановлено, що за версією слідства на території України здійснюється протиправна діяльність групою компаній, під керівництвом громадянина росіи?ськоі? федераціі? ОСОБА_6 (має також українське громадянство), до складу якої входили та входять ТОВ «Юнігран», ТОВ «Юнігран-Сервіс», АТ «Малинський каменедробильний завод», АТ «Коростенський кар`єр», ПрАТ «Пинязевицький кар`єр», ТОВ «Будіндустрія-сервіс ЛТД», ТОВ «Альянс-Союз», ТОВ «Домобудівний комбінат «Модуль», ТОВ «Бріззо», ТОВ «Любовичі», ТзДВ «Бахчисарайський консервний завод», а також компанії нерезиденти «Smartdixi Limited», «Westgrinite Holdings Limited», «E.S. Mining Company Limited», «BREZZO TRADE S.R.O.», «Unigran Group SA», Unigran Global East LTD, ТОВ «Трансрада», ТОВ «Трансрада Финанс», ТОВ «Атенор», ТОВ «T-Гран», ТОВ «Торг Сервіс», ТОВ «Бахчисарайський консервний завод» та фізичні особи , включаючи дружину ОСОБА_7 ОСОБА_8 , і інші особи, з числа колишніх засновників ТОВ «Юнігран» та громадян російської федерації ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

За версією слідства, відповідно до розробленого злочинного плану, набувши за сприяння посадових осіб компетентних державних та правоохоронних органів право власності на низку спеціалізованих підприємств на території України, а також одержавши дозволи на спеціальне користування надрами на території України ОСОБА_6 , залучивши до протиправної діяльності інших фізичних осіб, здійснюють видобуток корисних копалин на території України (щебню, піску та ін.), з порушенням вимог діючого законодавства, а також ухиляються від сплати обов`язкових податків, рентних платежів.

Значну частину продукції, відвантажують залізничним транспортом за заниженими цінами на підконтрольне підприємство ТОВ «Трансрада» на території російської федерації та в подальшому реалізують кінцевим споживачам на території країни агресора.

У свою чергу, значна частина коштів від реалізації корисних копалин за заниженими цінами та видобутих на території України у незаконний спосіб перераховуються залученим до протиправної діяльності особам через офшорні компанії, у тому числі на територію країни-агресора шляхом проведення банківських операцій з підприємствами нерезидентами, що входять до структури компанії та виплати дивідендів засновниками, чим легалізуються кошти, одержані незаконним шляхом на території України.

Окрім цього, встановлено, що громадянин ОСОБА_12 , спільно з ОСОБА_13 директором ТОВ «Юнігран», окрім низки вищезазначених компаній, володіють в тому числі корпоративними правами «Unigran Global East LTD», одним з співзасновників якої є ОСОБА_14 , який у період часу з 2015 по 2022 рік обіймав посаду міністра будівництва та житлово-комунального господарства терористичної організації «донецька народна республіка».

Зазначені обставини підтверджуються наявними доказами у сукупності, а саме, згідно представленої Державною службою геології на та надр України інформації, в результаті проведених в період 2018-2021 років перевірок діяльності щебеневих кар`єрів, які входять до сфери управління групи компаній «Юнігран» та ОСОБА_6 , виявлено численні порушення, які призводять до спричинення матеріальних збитків інтересам держави.

Вказані порушення зафіксовані актами перевірки №06-04/23/2019-06/п (29) стосовно ПАТ «Бехівський спеціалізований кар`єр», актом перевірки № 06-02/23/2021-25-п (63) стосовно ПАТ «Пинязевицький кар`єр», акт № 06-02/23/2018-30/п (85) від 22.06.2018 року складеного стосовно АТ «Малинський Каменедробильний завод», акту №06-02/23/2020-12/п від 19.02.2020 року складеного стосовно ПАТ «Норинський щебзавод», акту перевірки №06-02/24/2018-61/п (188) складеного стосовно АТ «Коростенський кар`єр».

З метою перевірки версії слідства проведеним оглядом із залученням технічних засобів спостереження встановлено, що на території Київської області невстановлені посадові особи ТОВ «Будіндустрія-Сервіс Лтд» проводять роботи із незаконного видобутку піску, складуванню його на самовільно зайнятих земельних ділянках, які розташовані у Броварському районі Київської області, що призвело до локальної екологічної катастрофи на р. Десна.

Окрім цього, під час користування (складування піску) ТОВ «Будіндустрія-Сервіс Лтд» земельною ділянкою кадастровим номером :01:076:0002, останні самовільно зайняли певну частину земельної ділянки державної власності з кадастровим номером :01:076:0003 із цільовим призначенням - для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг для ведення лісового господарства. В результаті земельна ділянка державної власності зазнала забруднення та значної шкоди і була зіпсована значним шаром піску. Також, посадові особи ТОВ «Будіндустрія-Сервіс Лтд» самовільно займають і використовують земельну ділянку з кадастровим номером :01:076:0003 шляхом розміщення на ній магістрального пульпопроводу через який здійснюється перекачування піску земснарядом з підводного кар`єру на берег.

Також, посадові особи ТОВ «Будіндустрія-Сервіс Лтд» використовують земельні ділянки з кадастровими номерами :02:011:0006 (власник ОСОБА_15 ), :02:011:0019 (власник ОСОБА_16 ) не за цільовим призначенням, так як дані ділянки передбачені для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, а зберігання піску та його продаж комерційним структурам не відноситься до сільськогосподарської діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Земельного кодексу України землями сільськогосподарського призначення визнаються землі, надані для виробництва сільськогосподарської продукції, здійснення сільськогосподарської науково-дослідної та навчальної діяльності, розміщення відповідної виробничої інфраструктури, у тому числі інфраструктури оптових ринків сільськогосподарської продукції, або призначені для цих цілей.

Згідно ст. 96 ЗКУ землекористувачі зобов`язані: забезпечувати використання землі за цільовим призначенням; додержуватися вимог законодавства про охорону довкілля.

Крім того, посадові особи ТОВ «Будіндустрія-Сервіс Лтд» самовільно займають і використовують землі держави (перебувають у прибережній захисній смузі) шляхом розміщення на них магістральних пульпопроводів через які здійснюється перекачування піску земснарядом з підводного кар`єру на берег, а саме карти намиву (5 штук).

За висновками експерта № СЕ-19-22/31885-ЕЛ від 10.10.2022 в рамках проведення судово-екологічної експертизи встановлено, що розмір шкоди заподіяної внаслідок використання земельних ділянок не за цільовим призначенням становить 409,610 тис. грн. розмір шкоди заподіяний в наслідок засмічення земельної ділянки відходами у вигляді піску 30 435, 1 тис. грн.

Так, пісок який було виявлено та вилучено в ході проведених слідчих дій відповідає критеріям визначених для речових доказів за декількома обставинами.

На зазначеній території було виявлено 4 склади піску який

ТОВ «Будіндустрія Сервіс ЛТД» видобула з порушенням вищезазначених правил, загальним об`ємом 310 730 м3, а саме:

склад піску площею 0, 81 га, орієнтовним об`ємом 26 239 м3

склад піску площею 2, 1 га, орієнтовним об`ємом 45 906 м3

склад піску площею 3, 7 га, орієнтовним об`ємом 218 343 м3

склад піску площею 0, 83 га, орієнтовним об`ємом 20 242 м3

Окрім того на зазначеній території було виявлено 2 земснаряда які

ТОВ «Будіндустрія Сервіс ЛТД» використовує для видобування з порушенням вищезазначених правил, корисних копалин, а саме:

- несамохідний плавучий земснаряд ДАП 8449-КА, ДБ 013550;

- несамохідний плавучий земснаряд КИВ 3910-КА, СБ 018799.

Постановами слідчого вищевказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Необхідність накладення арешту на зазначене у прохальній частині поданого клопотання рухоме та нерухоме майно, прокурор обґрунтовує тим, що останні є доказами вчинення злочину, зберегли на собі його сліди, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У зв`язку із цим є необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою збереження речових доказів відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Так у відповідності до положень абзацу сьомого частини шостої статті 100 КПК України вартість речових доказів, з клопотанням про накладення арешту на які звернувся прокурор, виходячи із об`єктивних ознак, становить понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, то у відповідності до положень ст. 100 КПК України, ст. ст. 1, 9, 19, 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», з метою забезпечення досягнення мети накладення арешту на майно, збереження майна та збереження його економічної вартості, реалізації завдань кримінального провадження, прокурор просить передати таке майно в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. Крім того, передача зазначеного арештованого майна вуправління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, на думку прокурора, не перешкоджає самому кримінальному провадженні.

А тому прокурор звернувся до суду з відповідним клопотанням, яке просить задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні подане клопотання підтримав, просив таке задовольнити.

Представник власника майна ОСОБА_4 проти поданого клопотання заперечив, просив у такому відмовити. Окрім цього попередньо на адресу суду скерував письмові заперечення на клопотання.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши матеріали клопотання та додані до нього письмові документи, вважаю, що клопотання слід задовольнити частково виходячи з наступних підстав.

Встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000455 від 14.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 197-1, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 240, ч 3 ст. 254, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 258-3, ч. 3 ст. 258-5, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 382, ч. 1 ст. 388 КК України за фактами ймовірного зловживання службовим становищем та службової недбалості посадових осіб Державної служби геології та надр, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів, під час видачі дозволів на спеціальне користування надрами, а також за фактом незаконного видобування корисних копалин, що потягло тяжкі наслідки.

За версією слідства на території України здійснюється протиправна діяльність групою компаній, під керівництвом громадянина росіи?ськоі? федераціі? ОСОБА_6 (має також українське громадянство), до складу якої входили та входять ТОВ «Юнігран», ТОВ «Юнігран-Сервіс», АТ «Малинський каменедробильний завод», АТ «Коростенський кар`єр», ПрАТ «Пинязевицький кар`єр», ТОВ «Будіндустрія-сервіс ЛТД», ТОВ «Альянс-Союз», ТОВ «Домобудівний комбінат «Модуль», ТОВ «Бріззо», ТОВ «Любовичі», ТзДВ «Бахчисарайський консервний завод», а також компанії нерезиденти «Smartdixi Limited», «Westgrinite Holdings Limited», «E.S. Mining Company Limited», «BREZZO TRADE S.R.O.», «Unigran Group SA», Unigran Global East LTD, ТОВ «Трансрада», ТОВ «Трансрада Финанс», ТОВ «Атенор», ТОВ «T-Гран», ТОВ «Торг Сервіс», ТОВ «Бахчисарайський консервний завод» та фізичні особи , включаючи дружину ОСОБА_7 ОСОБА_8 , і інші особи, з числа колишніх засновників ТОВ «Юнігран» та громадян російської федерації ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Відповідно до розробленого злочинного плану, набувши за сприяння посадових осіб компетентних державних та правоохоронних органів право власності на низку спеціалізованих підприємств на території України, а також одержавши дозволи на спеціальне користування надрами на території України ОСОБА_6 , залучивши до протиправної діяльності інших фізичних осіб, здійснюють видобуток корисних копалин на території України (щебню, піску та ін.), з порушенням вимог діючого законодавства, а також ухиляються від сплати обов`язкових податків, рентних платежів.

Значна частина коштів від реалізації корисних копалин за заниженими цінами та видобутих на території України у незаконний спосіб перераховуються залученим до протиправної діяльності особам через офшорні компанії, у тому числі на територію країни-агресора шляхом проведення банківських операцій з підприємствами нерезидентами, що входять до структури компанії та виплати дивідендів засновниками, чим легалізуються кошти, одержані незаконним шляхом на території України.

Зазначені обставини підтверджуються наявними доказами у сукупності, а саме висновком експерта від 10.10.2022р. в рамках проведення судово-екологічної експертизи щодо розміру шкоди.

Указом Президента України №279/2023 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 12 травня 2023 року» «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» такі застосовано до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалами слідчого судді наданий тимчасовий доступ до речей та документів в рамках міжнародного співробітництва, відповіді по яких наразі відсутні. Отримана в майбутньому інформація може мати доказове значення в рамках даного кримінального повадження.

В ході досудового розслідування встановлено перелік нерухомого та рухомого майна, з клопотання про накладення арешту на яке звернувся прокурор, яке згідно отриманої слідством інформації, відповідає критеріям визначених для речових доказів.

Постановами слідчого вищевказане майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесено і засади недоторканості права власності. Згідно з вимогами ст.16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому КПК України.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за правилами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Суд також враховує, що зазначений захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які, в свою чергу, чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України. Поряд з цим, власник або інший володілець майна, відповідно до вимог ст. 174 КПК України, має право звернутися із клопотанням про скасування накладеного арешту.

Судом взято до уваги доводи представника власника майна ОСОБА_4 щодо скасування арешту раніше та відсутності підстав для накладення арешт знову. Однак, з цим слідчий суддя погодитися не може, оскільки стороною обвинувачення здобуто докази заподіяння шкоди внаслідок використання земельних ділянок не за призначенням (висновок експерта від 10.10.2022р.) у кримінальному провадженні. Досудове слідство перебуває в активній фазі. Достатньо велика кількість ухвал про тимчасовий доступ 2023р. в рамках міжнародного співробітництва не виконана. Указом Президента України №279/2023 до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовані обмежувальні заходи.

Арешт майна є важливим елементом здійснення завдань кримінального провадження, своєчасне застосування якого може запобігти непоправним негативним наслідкам при розслідуванні кримінального правопорушення. Для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збережені цього майна до встановлення фактичних обставин вчинення злочину.

Метою забезпечення збереження речових доказів, у зв`язку із наявними підставами вважати, що вказані склади піску та несамохідний плавучий земснаряд ДАП 8449-КА, ДБ 013550, несамохідний плавучий земснаряд КИВ 3910-КА, НОМЕР_1 , містять відомості щодо обставин, які досліджуються в ході кримінального провадження, та можуть бути використані, як доказ у суді, з врахуванням того, що не забезпечення їх схоронності може призвести до їх зникнення, втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, необхідно накласти арешт на зазначене вище майно.

Зважаючи на вищенаведене та з урахуванням того, майно, на яке прокурор просить накласти арешт, само по собі та в сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, а також є доказами вчинення розслідуваних кримінальних правопорушень, то суд вважає обґрунтованими покликання прокурора на виниклу необхідність у накладенні арешту на майно.

Як встановлено в ч. 6 ст. 100 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості.

Відповідно до ч.1 ст.19 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у тому числі як захід забезпечення позову - лише щодо позову, пред`явленого в інтересах держави, із встановленням заборони розпоряджатися та/або користуватися такими активами, а також у позовному провадженні у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави із встановленням заборони користуватися такими активами, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року.

Відповідно слідчий суддя вважає, що зверненню з клопотанням в порядку ч. 7 ст. 100 КПК України має передувати попереднє звернення органу досудового розслідування чи прокурора до власника майна щодо надання письмової згоди на передачу майна в управління, чого дотримано не було.

Варто звернути увагу на те, що незаконність передачі майна Національному агентству для реалізації, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 100 КПК України управління речовими доказами має здійснюватися з метою забезпечення їх збереження, а не реалізації, тоді як реалізації можуть бути піддані виключно речові докази у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню.

Варто зазначити, що стаття 21 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" стосується загалом майна як активів, управління якими здійснює Агентство, та до яких належать кошти, майно, майнові та інші права, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковані за рішенням суду у кримінальному провадженні чи стягнуті за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

Натомість абзац сьомий частини шостої статті 100 КПК України регулює збереження і реалізацію майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Вона розмежовує передання речових доказів вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб Агентству для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості та передання речових доказів для їх реалізації.

При цьому, за змістом частини шостої цієї статті, для реалізації можуть бути передані речові докази, зазначені в її абзаці першому, тобто тільки речові докази, що не містять слідів кримінального право порушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати із забезпечення спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню.

У клопотаннях йде мова про склади піску, що за своїм функціональним значенням відносить його до виду нерухомості. Нерухоме майно не може бути передано для реалізації без згоди власника такого майна до винесення обвинувального вироку суду, що набрав законної сили, або іншого судового рішення, що набрало законної сили, яке є підставою для застосування спеціальної конфіскації відповідно до Кримінального процесуального кодексу України, або судового рішення, яке набрало законної сили, про визнання активів необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави.

Ініціатором клопотання не доведено належними та допустимими доказами, що вказані склади піску, земснаряди піддаються швидкому псуванню, швидко втрачає свою вартість, витрати на зберігання становлять більше 50% його вартості. На думку слідчого судді, дані обставини повинні бути встановлені та підтверджені відповідними висновками спеціалістів.

Стаття 100 КПК України визначає порядок зберігання речових доказів, що свою чергу вимагає визначення вартості речових доказів, які в подальшому можуть бути передані Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними. Вартість речових доказів стороною обвинувачення не встановлена.

На думку слідчого судді вимога про передачу речових доказів в управління НАУ з питань виявлення, розшуку та управління активами також заявлена передчасно оскільки рішення про арешт не набрало законної сили.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання в цій частині не підлягає до задоволення.

Керуючись вимогами ст. ст.100,117,170-173,309,395 КПК України, Закон України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», -

п о с т а н о в и в:

клопотання задовольнити частково.

Накласти з метою забезпечення збереження речових доказів арешт у кримінальному провадженні № 0000455 від 14.04.2022 на:

склад піску №1 площею 0,81 га, орієнтовним об`ємом 26 239 м3, що розміщуються на території земельної ділянки від 18 до 34 кілометра вверх за течією по річці Десна від місця впадіння в річку Дніпро, Броварського району Київської області, де розташовані Північна та Південна ділянки Спаського родовища, та належить ТОВ Будіндустрія Сервіс ЛТД ();

склад піску № 3 площею 2,1 га, орієнтовним об`ємом 45 906 м3, що розміщуються на території земельної ділянки від 18 до 34 кілометра вверх за течією по річці Десна від місця впадіння в річку Дніпро, Броварського району Київської області, де розташовані Північна та Південна ділянки Спаського родовища, та належить ТОВ «Будіндустрія Сервіс ЛТД» ();

склад піску № 4 площею 3,7 га, орієнтовним об`ємом 218 343 м3, що розміщуються на території земельної ділянки від 18 до 34 кілометра вверх за течією по річці Десна від місця впадіння в річку Дніпро, Броварського району Київської області, де розташовані Північна та Південна ділянки Спаського родовища, та належить ТОВ Будіндустрія Сервіс ЛТД ();

склад піску № 5 площею 0,83 га, орієнтовним об`ємом 20 242 м3, що розміщуються на території земельної ділянки від 18 до 34 кілометра вверх за течією по річці Десна від місця впадіння в річку Дніпро, Броварського району Київської області, де розташовані Північна та Південна ділянки Спаського родовища, та належить ТОВ «Будіндустрія-Сервіс ЛТД» ();

несамохідний плавучий земснаряд ДАП 8449-КА, ДБ 013550 та несамохідний плавучий земснаряд КИВ 3910-КА, НОМЕР_1 , що розміщується на водній поверхні поряд з територією земельної ділянки від 18 до 34 кілометра вверх за течією по річці Десна від місця впадіння в річку Дніпро, Броварського району Київської області, де розташовані Північна та Південна ділянки Спаського родовища, що належать ТОВ «Будіндустрія Сервіс ЛТД» ().

В решті клопотання відмовити.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Зобов`язати прокурора другого відділу першого управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами Державного бюро розслідувань Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 повідомити слідчого суддю про звернення ухвали до виконання.

Повний текст ухвали складено та підписано 13.07.2023.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1