ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4291/23
провадження № 1-кс/753/1581/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" травня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0002504, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 серпня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Дарницького УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0002504 від 26.08.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

У клопотанні слідчий просить накласти арешт на речі та предмети, що були тимчасово вилучені 05.05.2023 під час обшуків за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, дійшов висновку, що подане клопотання не відповідає вимогам статей 64-2, 169, 171 КПК України.

Згідно з матеріалами клопотання про арешт майна, вилучене під час обшуків майно відповідно до ст. 98 КПК України постановою слідчого визнано речовим доказом.

Частиною 1 ст. 171 КПК України передбачено загальний порядок звернення прокурора, слідчого за погодженням з прокурором, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді.

Водночас ч. 2 ст. 64-2 КПК України передбачено, що процесуальний статус третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникає з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт.

Як передбачено ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна.

Зі змісту клопотання слідує, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, належить третім особам, а тому виклик власників (володільців) для розгляду питання про арешт майна є обов`язковим. Разом з тим, клопотання слідчого не містить відомостей про таких осіб та відповідно і інформації, яка б надала можливість здійснити один із передбачених законом викликів третіх осіб у судове засідання, які є володільцями чи власниками вилученого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Як визначено ч. 3 ст. 170 у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Системний аналіз наведених норм законодавства дозволяє зробити висновок про те, що з клопотанням про арешт майна третьої особи має право звернутися до слідчого судді тільки прокурор.

У клопотанні не визначено процесуальний статус осіб, на майно яких слідчий просить накласти арешт, а згідно із витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні №0002504 підозра жодній особі не повідомлена.

Отже, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт подано особою, яка в даному випадку не має повноважень на звернення з таким клопотанням, тобто без додержання вимог статті 171 КПК України.

Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним повернути клопотання про арешт майна на підставі ч.3 ст.172 КПК України для усунення недоліків.

Керуючись статтями 64-2, 169, 170, 171, 172 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_2 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні № 0002504, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 серпня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України, повернути прокурору Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1