Справа №:755/8946/21
Провадження №: 1-кс/755/2873/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" вересня 2023 р. м. Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 , яка діє в інтересах Київської міської ради про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

19.09.2023 до Дніпровського районного суду м. Києва надійшло дане клопотання про скасування, у порядку ст. 174 КПК України, арешту з майна, а саме квартири АДРЕСА_1 . Згідно зі ст. 35 КПК України, автоматизованою системою документообігу суду було визначено слідчого суддю ОСОБА_1 та передано матеріали 19.09.2023 року.

Слідчий суддя перевіривши виконання вимог ст. 174 КПК України за клопотанням, приходить до наступного.

Частиною 1 статті 174 КПК України визначено коло осіб, які мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, а саме: підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Тобто, тільки особи, указані в ст. 174 КПК України, мають можливість звернутися з клопотанням про скасування арешту з майна з урахуванням того, що згідно вимог ст. 22, 26 КПК вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Тим самим, обов`язок доведення свого процесуального статусу лежить на особі, що звертається до суду в силу положень ст. 22 КПК України (див. з цього питання позицію КАС викладену в ухвалах від 10.12.2022 у справі № 755/18555/20, від 15.08.2022 у справі № 755/18627/21, де суд апеляційної інстанції вказав, що наявність чи відсутність права подавати скаргу (звернення) є складовою відповідного процесуального статусу відповідного учасника кримінального провадження, у зв`язку з цим, для того, щоб встановити чи має особа це право слідчий суддя має встановити процесуальний статус цієї особи на підставі доданих до скарги (звернення) документів).

Із цього клопотання убачається, що воно подане і підписане представником Київської міської ради - ОСОБА_2 , як представник власника майна. До клопотання додана довіреність від Київської міської ради, яка уповноважує ОСОБА_2 представляти інтереси Київської міської ради та наділяє усіма правами, наданими законодавством позивачу, відповідачу та третій особі.

Як наслідок, у цій справі заявником, в розрізі ст. 174 КПК України, не підтверджено свої повноваження як представника власника майна/володільця на участь у кримінальному провадженні, з огляду на що, слідчий суддя вважає за необхідне, з урахуванням норм ч. 6 ст. 9 КПК України, яка регламентує, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, беручи до уваги положення ст. 7, ч. 2 ст. 8, ч. 6 ст. 9 КПК України, клопотання повернути заявнику.

Так, схожими за своєю суттю є положення ч. 2 ст. 304 КПК України, адже згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права її подавати.

При цьому, повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 174, 369-372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про скасування арешту майна повернути особі, яка його подала.

Копію ухвали про повернення клопотання надіслати особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1