ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 766/1678/22
Номер провадження: 11-сс/819/ 61/23
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 року Херсонський апеляційний суд у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі: ОСОБА_5

за участі

прокурора: ОСОБА_6

адвоката: ОСОБА_7

підозрюваного ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000054 за апеляційною скаргою прокурора Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 28.01.2022 року, якою застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту стосовно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Херсона, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживав на час постановлення ухвали за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Оскаржуваною ухвалою слідчого судді від 28.01.2022 року відмовлено у задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_8 .

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 25.03.2022 року за адресою: АДРЕСА_2 .

Зобов`язано ОСОБА_8 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого чи прокурора та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: не спілкуватися зі свідками у справі, а саме: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 .

Вимоги та узагальнені доводи апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі прокурор просить ухвалу слідчого судді від 28.01.2022 року скасувати, постановити нову , якою задовольнити клопотання, обрати щодо ОСОБА_8 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Вказує, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 187 КК та існують обставини, які свідчать про наявність ризиків, передбачених п.1,3 ч.1 ст. 177 КПК, оскільки у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого злочину підозрюваному може бути призначене покарання до 7 років позбавлення, підозрюваний не має місця роботи, не навчається. Свій побут будує на кошти бабусі, яка не зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, підозрюваний безконтрольно перебуває поза місцем мешкання в нічний час. У підозрюваного відсутні міцні соціальні зв`язки відсутність у свідомому віці будь- якого місця роботи або навчання, він перебуває на утриманні бабусі - пенсіонерки, існує ризик повторення протиправної поведінки, про що свідчить цинічність його поведінки (знищення/пошкодження офіційних документів).

Вказує, що підозрюваний може впливати на потерпілого та свідків, оскільки очевидцями злочину є неповнолітні особи, яких з урахуванням їхнього віку легко схилити до вигідної позиції підозрюваного з метою уникнути відповідальності .

Стверджує, що з метою забезпечення належної процесуальної поведінки є достатні підстави для застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у саме у виді тримання під вартою, на час достатній для закінчення досудового розслідування, оскільки більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для цієї мети.

Слідчий суддя при розгляді клопотання не врахував вимог ст. 178 КПК, допустив істотні порушення вимог КПК , які перешкодили ухвалити законе і обґрунтоване судове рішення.

Позиції учасників судового розгляду.

Прокурор підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги.

Підозрюваний та адвокат ОСОБА_7 заперечили проти задоволення апеляційних вимог прокурора, посилаючись на їх необґрунтованість.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, які надійшли із суду першої інстанції та перевіривши доводи апеляційної скарги , апеляційний суд доходить таких висновків.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Частина 1ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і на які вказує слідчий і прокурор; недостатність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім тяжкості покарання, що загрожує особі у разі визнання його винуватим, на стадії обрання запобіжного заходу враховується і сукупність обставин, які визначені ст. 178 КПК України, зокрема: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного , дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний.

Застосування запобіжних заходів стає можливим при наявності ризиків. Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства та суду подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Оцінюючи кожен факт, викладений на підтвердження заявлених стороною обвинувачення ризиків, суд має оцінювати його у контексті чинників, перелічених у ч. 1ст. 178 КПК . Вказане вбачається не лише зі змісту відповідної норми, але й практики ЄСПЛ. Зокрема, у п. 58 рішення ЄСПЛ у справі «Бекчієв проти Молдови» (Becciev v. Moldova), заява №9190/03 від 04.10.2005, зазначено: «… Ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню».

З матеріалів провадження видно, що 27.01.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000054 були внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

27.01.2022 року ОСОБА_8 було затримано згідно ст. 208 КПК України.

28.01.2022 року ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 187 КК України.

Вбачається, що ОСОБА_13 підозрюєтьcя в тому, що він 27.01.2022 року близько 03:00год. знаходячись біля першого під`їзду по вулиці Уварова, 6 в м. Херсоні, переслідуючи прямий єдиний умисел та корисливий мотив, спрямований на порушення права власності іншої особи шляхом розбійного нападу, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, скоїв напад на потерпілого ОСОБА_14 , поєднаний із насильством, небезпечним для його життя та здоров`я, що виразилося в нанесені численних ударів кулаками рук в область голови, тулуба, рук останнього, в результаті чого спричинив останньому відповідно висновку експерта № 50 від 27.01.2022 року тілесні ушкодження у вигляді закритого вивиху правої плечової кістки, що відносяться до середньої тяжкості тілесних ушкоджень, та синці, садна обличчя, голови, що відносяться до легких тілесних ушкоджень, реалізуючи раніше виниклий спільний умисел, відкрито заволодів майном ОСОБА_14 , а саме: рюкзаком, в якому знаходились особисті речі потерпілого, чим спричинили матеріальний збиток потерпілому на вказану суму.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_8 в апеляційній скарзі не оспорюється.

Слідчий звернувся із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, яке мотивував тим, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 187 КК , і що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою зможе запобігти ризикам , передбаченим п. 1, 3 ч.1 ст. 177 КПК

За результатами розгляду клопотання слідчий суддя не погодився з доводами прокурора про необхідність застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та застосував до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту і належним чином свій висновок мотивував.

Слідчий суддя зазначив , що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, не визнає своєї причетності до вказаного злочину, особисто знайомий зі свідками по справі, а беручи до уваги тяжкість покарання, що загрожуватиме йому у разі визнання винним, слідчий суддя дійшов до висновку про існування ризику незаконного впливу на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Слідчий суддя вказав на те, що доказів наявності інших ризиків прокурором не надано. Послався на те, що підозрюваний раніше не судимий, має постійне місце проживання, де мешкає разом із бабусею, яка зобов`язувалася забезпечити контроль за поведінкою онука. Крім того, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вік підозрюваного. ОСОБА_8 є юною особою, нещодавно досяг повноліття.

Слідчий суддя встановив існування ризику незаконного впливу на свідків та дійшов висновку, що більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту зможе запобігти встановленому ризику.

Слідчий суддя зазначив, що сторона обвинувачення не довела неможливість запобігання встановленому ризику шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу

Колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді про те, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, а саме цілодобовий домашній арешт, буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного та запобігатиме встановленому слідчим суддею ризику

Обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1ст.187 КК України підтверджується сукупністю доказів, зібраними на цій стадії досудового розслідування та перевірена слідчим суддею при розгляді клопотання.

На даній стадії кримінального провадження лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу.

Разом із тим , один лише факт наявності обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину не може виправдати застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки необхідно встановлювати законність, виправданість та співмірність запобіжного заходу, запропонованого органом досудового розслідування, із характером протиправних дій, зокрема інкримінованих підозрюваному у кримінальному провадженні, особою підозрюваного, наявністю у нього родини та утриманців, можливими ризиками вчинення підозрюваним протиправної поведінки, що може зашкодити меті досудового розслідування.

При цьому, слід мати на увазі, що обмеження розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи, є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Підставним є висновок слідчого судді про те, що доведено стороною обвинувачення наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованого йому злочину за ч. 1 ст. 187 КК, однак не доведено існування обставин, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, передбаченому п3 ч. 1 ст. 177 КПК України, зважаючи на процесуальну поведінку та відомості про особу підозрюваного, який має місце проживання , певні соціальні зв`язки, раніше не судимий.

Доводи апеляційної скарги такі висновки слідчого судді не спростовують та не доводять існування ризику , передбаченого п. 1 ч.1 ст. 177 КПК.

В матеріалах, доданих до клопотання відсутні будь- які відомості про те, що ОСОБА_8 з часу набуття ним статусу підозрюваного не з`являвся за викликом до слідчого чи прокурора, чи іншим чином перешкоджав кримінальному провадженню. Не надано таких відомостей і під час апеляційного розгляду.

Колегія суддів вважає, що наявність обґрунтованої підозри та тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у випадку доведеності його винуватості , доведеність існування ризику незаконного впливу на свідків не може виправдати застосування найсуворішого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки прокурором не доведено виправданість та співмірність запобіжного заходу у виді тримання під вартою , запропонованого органом досудового розслідування, враховуючи відомості про особу підозрюваного, який демонструє належну процесуальну поведінку на стадії досудового розслідування.

Доводи апеляційної скарги про те, що слідчим суддею не було враховано всі відомості про особу підозрюваного, тяжкість покарання , що загрожує у разі визнання винуватим, та інші обставини, не ґрунтуються на матеріалах провадження.

Слідчим суддею, як видно, були проаналізовані відомості та обставини, на які посилається апелянт у сукупності з фактичними обставинами кримінального провадження, які і дали підстави для висновку про те, що на цій стадії досудового розслідування цілодобовий домашній арешт з покладенням на підозрюваного обов`язків передбачених ч.5 ст. 194 КПК, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дієвість кримінального провадження.

Запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який прирівнюється до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції, з покладенням на підозрюваного певних обов`язків, враховуючи характер інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та відомості про особу підозрюваного, кількість та ступінь встановлених ризиків, на думку колегії суддів на даній стадії кримінального провадження взмозі забезпечити запобіганню встановленим ризикам.

Апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги прокурора та скасування ухвали слідчого судді.

Істотних порушень вимог КПК , які б стали безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді не встановлено.

Керуючись ст.ст. 183, 196, 404, 407, 419, 422, 376 ч.2 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу прокурора залишити без задоволення.

Залишити без змін ухвалу слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 28.01.2022 року, якою застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту щодо ОСОБА_8 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4