У Х В А Л А

Іменем України

11 серпня 2023 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_3 , яке погоджено із прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України у кримінальному провадженню, внесеному 09.08.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002424,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_5

захисника адвоката ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2023 року до суду надійшло вказане клопотання слідчого, копія якого разом із доданими документами завчасно вручені підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Деснянського УП ГУНП в місті Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0002424 від 09.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

Далі у клопотанні детально викладені встановлені на даний час органом досудового розслідування обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення. Серед іншого зазначено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.296 КК України, а саме у хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчиненого із застосуванням предмета спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

09.08.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був затриманий в порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

10.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч.4 ст.296 КК України, при обставинах зазначених у клопотанні.

У зв`язку із чим, сторона обвинувачення дійшла до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічну годину з 21:00 години по 06:00 годину, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам, а тому підозрюваний зможе здійснити дії, спрямовані на уникнення ним покарання і не виконання процесуальних обов`язків.

Слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, а саме з 23 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин наступного дня.

В судовому засіданні прокурор наполягав на задоволенні поданого клопотання, надавши обґрунтування необхідності його задоволення аналогічні тим, що викладені в клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_7 заперечували проти задоволення клопотання. Так, захисник посилався на дані про особу підозрюваного, і вказував, що останній раніше не судимий, до війни працював, наразі є військовослужбовцем, потерпілою конфлікту є сестра друга підозрюваного, тому просив обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя доходить до наступних висновків.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, у провадженні слідчого відділу Деснянського УП ГУНП в місті Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0002424 від 09.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

10.08.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч.4 ст.296 КК України, а саме у хуліганстві, тобто грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю, вчиненого із застосуванням предмета спеціально пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Згідно із вимогами ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачене покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчим суддею перевірено обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, що повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування фактичними даними, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі досудового розслідування, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

У контексті Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілу і свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом (п.3 ч.1 ст.177 КПК України).

Враховуючи той факт, що у вказаному кримінальному провадженні були допитані в якості свідків та потерпілої особи, з якими підозрюваний певний час фактично мешкав поруч, ризик впливу на свідків та потерпілу зі сторони підозрюваного, є дуже високим.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути обрано запобіжний захід.

Отже слідчий суддя вважає, що розглядом клопотання про обрання запобіжного заходу було встановлено наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту, оскільки судом встановлено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні ним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, достатність підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на який вказав прокурор та слідчий, та встановлено недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу до підозрюваної для запобігання встановленим ризикам.

Слідчий суддя не може врахувати як беззаперечні доводи сторони захисту, що підозрюваний є військовослужбовцем, при вирішенні питання про застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, оскільки ці обставини не зменшують ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та вони існували і на момент вчинення злочину, проте жодним чином не були стримуючим фактором в поведінці підозрюваного.

З урахуванням викладеного слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання слідчого щодо застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби та обов`язків, визначених пунктами 1,2,3,4,8 ч.5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, якому доручено проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді та суду; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілою у кримінальному провадженні; не відлучатись з м. Києва, Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Слідчий суддя зазначає, що строк дії запобіжного заходу має бути застосований строком на два місяця, тобто до 11 жовтня 2023 року включно.

Керуючись ст.ст. 181, 194, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_3 , погодженого із прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України у кримінальному провадженні, внесеному 09.08.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002424 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком на два місяці, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23:00 годин до 06:00 годин наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду, крім випадків увімкнення повітряної тривоги для слідкування в укриття та звернення за допомогою у медичні заклади.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки :

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, якому доручено проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, прокурора, слідчого судді та суду;

- утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілою у кримінальному провадженні;

- не відлучатись з м. Києва, Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Вказані обов`язки покласти на підозрюваного строком на два місяці, з 11 серпня 2023 року по 11 жовтня 2023 року включно.

Строк дії ухвали до 11 жовтня 2023 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з під варти у залі суду, після вручення копії ухвали.

Контроль за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебуває під домашнім арештом, покласти на процесуального керівника у даному кримінальному провадженні.

Виконання ухвали покласти на Деснянське УП ГУНП в м. Києві, за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1