Справа № 394/122/22
провадження 1-кп/392/180/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2023 року м. Мала Виска

Маловисківський районний суд Кіровоградської області в складі колегії суддів: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю прокурора ОСОБА_4 , представника потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_7 , захисника - адвоката ОСОБА_8 , обвинуваченого ОСОБА_9 , секретаря судового засідання ОСОБА_10 , провівши в залі суду, в режимі відеоконференції, відкрите підготовче судове засідання у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000546 від 20 листопада 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених частиною 2 статті 15, пунктом 7 частини 2 статті 115, частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України відносно:

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Левківка Новоукраїнського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою місця проживання: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , непрацюючого, пенсіонер, одруженого, немаючого на утриманні неповнолітніх дітей, не є інвалідом І чи ІІ групи, є інвалідом ІІІ групи загального захворювання довічно, не перебуває на обліку у лікаря-психіатра, не перебуває на обліку у лікаря-нарколога, не є депутатом, раніше неодноразово судимий, останній раз вироком Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 21 лютого 2018 року за частиною 1 статті 263 КК України до покарання у виді 4-х (чотирьох) років позбавлення волі, звільнений від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю 2 (два) роки,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Маловисківського районного суду Кіровоградської області на стадії підготовчого судового засідання перебуває кримінальне провадження внесене за № 0000546 від 20 листопада 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених частиною 2 статті 15, пунктом 7 частини 2 статті 115, частиною 1 статті 263 КК України.

В підготовче судове засідання призначене о 10 год. 00 хв. 6 липня 2023 року не з`явилися потерпілі: ОСОБА_6 , які були повідомлені належним чином про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання.

В свою чергу адвокат ОСОБА_7 - представник потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_5 приймала участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Згідно частини 2 статті 134 КПК України суд здійснює судовий виклик учасників кримінального провадження, участь яких у судовому провадженні є обов`язковою.

У відповідності до частини 1 статті 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телефонограмою.

Приписами частини 9 статті 135 КПК України передбачено, що особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом.

Зважаючи на вжиті під час досудового розслідування заходи забезпечення кримінального провадження підготовче судове засідання було призначено до розгляду у стислі строки.

На обговорення учасників судового провадження було поставлено питання про можливість проведення підготовчого судового засідання у відсутність потерпілих.

В підготовчому судовому засіданні 6 липня 2023 року учасники судового провадження висловили думку про можливість призначення справи до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Підстав для прийняття рішення згідно пунктами 1-5 частини 3 статті 314 КПК України судом не встановлено.

Від інших учасників судового провадження не надходило клопотань які вирішуються судом відповідно до пункту 4 частини 2 статті 315 КПК України.

Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді є наступним: прокурор, потерпілі: ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , представник потерпілих, захисник та обвинувачений, а також свідки сторони обвинувачення: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 проти допиту яких не заперечували учасники кримінального провадження.

Згідно ухвали Колегії суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду від 5 травня 2023 року розгляд вказаного кримінального провадження в суді повинен здійснюватися колегіально судом у складі трьох суддів.

Згідно приписів частини 3 статті 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених розглядається судом присяжних стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один з них заявив клопотання про такий розгляд.

У відповідності до частини 10 статті 615 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.

За наведених вище обставин розгляд вказаного кримінально провадження підлягає розгляду у складі трьох суддів.

В судовому засіданні прокурором було заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_9 строку дії запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту строком на 60 днів, з покладенням наступних обов`язків, згідно частини 5 статті 194 КПК України: 1) не залишати постійне місце проживання, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; 2) прибувати до суду за першою вимогою; 3) утримуватися від спілкування зі свідками, потерпілими по даному кримінальному провадженні.

В обґрунтування доводів клопотання прокурором зазначається, що ОСОБА_9 обвинувачується у вчинені закінченого замаху на умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині, з хуліганських мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, п. 7, ч. 2 ст. 115 КК України, а також у незаконному поводженні зі зброєю та бойовими припасами, тобто незаконному придбанні, зберіганні та носінні вогнепальної зброї (крім мисливської гладкоствольної) та бойових припасів, без передбаченого Законом дозволу, тобто у вчиненні вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Автором клопотання зазначається, що під час досудового розслідування даного кримінального провадження встановлено наявність ризиків, які передбачені пунктами 1 (переховування від органів досудового розслідування та/або суду), 3 (незаконного впливу на потерпілих та свідків), 5 (вчиняти інші кримінальні правопорушення) частини 1 статті 177 КПК України, які продовжують існувати на час розгляду кримінального провадження в суді та, які не відпали на даний час, а саме:

- обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання винним ОСОБА_9 , враховуючи тяжкість скоєного злочину, йому може загрожувати позбавлення волі строком від десяти до п?ятнадцяти років, тож з метою уникнення відповідальності останній, не маючи постійного місця роботи, міцних соціальних зв?язків, може виїхати за межі Кіровоградської області та України взагалі. Крім того, як вбачається з матеріалів кримінального провадження ОСОБА_9 відразу після вчинення кримінального правопорушення, намагався зникнути з місця події та втікав при переслідуванні поліцейськими, що підтверджує вказаний ризик;

- обвинувачений може незаконно впливати на свідків, потерпілого, з метою уникнення покарання, що йому загрожує в разі визначення його винуватим, а також з урахуванням бажання уникнути відповідальності, усвідомлюючи тяжкість покарання та вагомості доказів обґрунтованості обвинувачення, незаконно впливати на свідків, та потерпілих, як тих, що вже допитані у проваджені і дають свідчення так і тих, що підлягають встановленню та допиту, з метою зміни та дачі показів останніми на його користь. Реальність настання вказаного ризику, підтверджена в т.ч. самими обставинами вчинення злочину, які йому інкриміновано, зокрема з тим, що ОСОБА_9 , обвинувачується у вчиненні злочинів проти життя та здоров`я осіб, який було вчинено жорстоко та цинічно, що може говорити проте, що перебуваючи на волі, знаючи місце проживання свідків та потерпілих обвинувачений нехтуючи встановленими законодавством правилами поведінки у суспільстві та відповідальністю, яка настає за їх порушення, може здійснювати тиск на свідків та потерпілих. Також обґрунтуванням цього ризику є, що обвинувачений неодноразово судимий за скоєння злочинів пов?язаних із насильницькими діями, застосуванням зброї та незаконним обігом зброї;

- обвинувачений може вчиняти нові кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_9 , неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, усвідомлюючи що за вчинення злочину настає кримінальна відповідальність на шлях виправлення не став та в подальшому перебуваючи на волі може вчинити інше кримінальне правопорушення.

На переконання прокурора, для запобігання ОСОБА_9 ризикам переховування від суду, незаконного випливу на свідків, продовження злочинної діяльності чи вчинення інших злочинів, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж цілодобовий домашній арешт, не зможе запобігти ризикам передбачених статтею 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого, думку якого підтримав сам обвинувачений, заперечували проти задоволення клопотання прокурора, вказавши, що ризики на які посилається прокурор та для запобігання яким необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту є необґрунтованими, у зв`язку із чим до обвинуваченого необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби, оскільки обвинувачений є особою похилого віку, йому необхідно звертатися за медичною допомогою як особисто, так і допомагати, у зв`язку із цим дружині, яка перенесла інсульт і перебуває у лікарні, а також необхідно відвідувати магазини для придбання продуктів харчування.

Прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити, з підстав викладених у ньому.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд при вирішенні клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_9 строку дії запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту виходить з наступного.

В провадженні Маловисківського районного суду Кіровоградської області на стадії підготовчого судового засідання знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчинені закінченого замаху на умисне вбивство, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, з хуліганських мотивів (частина 2 статті 15, пункт 7 частини 2 статті 115 КК України), а також у незаконному поводженні зі зброєю та бойовими припасами, тобто незаконному придбанні, зберіганні та носінні вогнепальної зброї (крім мисливської гладкоствольної) та бойових припасів, без передбаченого Законом дозволу (частина 1 статті 263 КК України).

Ухвалою Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 17 травня 2023 року було задоволено клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу та продовжено обвинуваченому ОСОБА_9 строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком до 15 липня 2023 року включно, з покладанням на обвинуваченого наступних обов`язків: - заборонити залишати місце постійного проживання, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ; - прибувати до суду за першою вимогою; - утриматися від спілкування з потерпілим ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та зі свідками: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 у даному кримінальному провадженні поза межами процесуальних дій.

Судовий розгляд вказаного кримінального провадження не може бути завершений до 15 липня 2023 року.

Санкція частини 2 статті 115 КК України передбачає застосування до винної особи покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 (десяти) до 15 (п`ятнадцяти) років або довічним позбавленням волі.

Приписами частини 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до частини 1 статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Приписами частини 1, 2 статті 181 КПК України передбачено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Суд вважає, що на даний час залишається достатньо підстав вважати, що вразі незастосування до обвинуваченого ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, останній зможе ухилитися від суду, здійснювати незаконний вплив на потерпілих та свідків, а також продовжити злочинну діяльність.

Враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_9 обвинувачується у закінченому замаху на вчинення особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, суд не вбачає підстав для зміни запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту на домашній арешт у нічний час доби, як на тому наполягає сторона захисту, та вважає доцільним продовжити обвинуваченому строк дії цілодобового домашнього арешту, оскільки відсутні підстави вважати, що інші, менш суворі запобіжні заходи, передбачені статтею 176 КПК України, можуть забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_9 покладених на нього процесуальних обов`язків.

Крім того, стороною захисту не було надано суду доказів на підтвердження хвороби дружини обвинуваченого, що зумовлює необхідність обвинуваченого бути з нею поряд та відвідувати з цією метою заклади охорони здоров`я.

Адвокатом ОСОБА_8 в інтересах громадянки ОСОБА_16 було заявлено клопотання про скасування арешту майна та повернення майна на зберігання власнику, яке було підтримано обвинуваченим.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, зазначив, що автомобіль марки «Mercedes-Benz», який перебуває у фактичному користуванні обвинуваченого є засобом вчинення кримінального правопорушення, а тому відсутні підстави для скасування з нього арешту.

Представник потерпілих - адвокат ОСОБА_7 просила суд відмовити в задоволенні клопотання, зазначила, що зазначений автомобіль визнаний речовим доказом в даному кримінальному провадженні.

При вирішенні вказаного клопотання суд виходить із наступного.

У відповідності до статей 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку

Згідно з частиною 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з положеннями частини 1 статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий.

Завданням кримінального провадження у відповідності до статті 2 КПК України визначено захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до частини 4 статті 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, не призначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Зазначена норма кореспондується з положеннями пункту 12 частини 1 статті 368 КПК України за якими ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про те, що належить вчинити з майном, на яке накладено арешт, речовими доказами і документами.

Приписами частини 1, 2, 6 статті 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно частини 1, 3 статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Суд зазначає, що автором клопотання про скасування арешту на майно не було надано жодного письмового документу, доказу на підтвердження обставин зазначених в клопотання, а саме: хто є власником (користувачем) транспортного засобу, ухвали слідчого судді (суду) якою було накладено арешт на майно, відомостей про місце знаходження (зберігання) транспортного засобу.

З урахуванням наведеного, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні клопотання захисника, у зв`язку із його необгрунтованістю.

На підставі викладеного, керуючись статтями 174, 177, 181, 193, 194, 314-316, 331, 369, 372, 395 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000546 від 20 листопада 2021 року,за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених частиною 2 статті 15, пунктом 7 частини 2 статті 115, частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України на 15 серпня 2022 року о 10 год. 00 хв..

Справу розглядати колегіально судом у складі трьох суддів.

Викликати в судове засідання обвинуваченого, потерпілих ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та свідків, про розгляд справи повідомити прокурора, представника потерпілих та захисника.

Клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження строку дії обвинуваченому ОСОБА_9 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту строком до 03 вересня 2023 року включно.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_9 наступні обов`язки:

- заборонити залишати місце постійного проживання, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ;

- прибувати до суду за першою вимогою;

- утриматися від спілкування з потерпілим ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та зі свідками: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 у даному кримінальному провадженні поза межами процесуальних дій.

Строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу у виді домайшнього арешту до 03 вересня 2023 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_9 , що в разі невиконання покладених на нього вищенаведених обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Виконання ухвали доручити територіальному органу Національної поліції України за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_9 в смт. Новоархангельськ Голованіського району Кіровоградської області.

Контроль за виконання ухвали та організацію виконання ухвали покласти на прокурора Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 ..

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_8 , поданого в інтересах ОСОБА_16 , про скасування арешту майна та повернення майна на зберігання власнику - відмовити.

Ухвала в частині продовження строку дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницього апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення, а ОСОБА_9 в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3