№ 1-кс/755/2203/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"31" липня 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Києва, українцю, громадянину України, розлученому, офіційно не працюючому, із середньо-спеціальною освітою, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,у кримінальному проводженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002574 від 17.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 ,

Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 16.07.2022 року, орієнтовно о 06 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи поблизу житлового будинку за адресою: м. Київ, вул. Русанівська Набережна, 8, помітив поруч із контейнерами для збору сміття автомобіль «Mitsubishi Grandis», з д.н.з. НОМЕР_1 , чорного кольору, 2006 року виробництва, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_6 та вартість якого становить 250000 гривень. Оглянувши вказаний автомобіль, ОСОБА_4 виявив, що в ньому були опущені вікна та в замку запалення знаходився ключ. У цей час, у ОСОБА_4 виник злочинний протиправний умисел на заволодіння вказаним транспортним засобом, реалізуючи який, він, переконавшись, що сторонніх осіб поруч немає та за його діями ніхто не спостерігає, сів на водійське сидіння та за допомогою ключа привів двигун у дію, тим самим, незаконно встановив контроль над даним транспортним засобом. У подальшому, ОСОБА_4 перепакував автомобіль «Mitsubishi Grandis», з д.н.з. НОМЕР_1 та залишив його поруч із будинком, який розташований за адресою: м. Київ, вул. Русанівська Набережна, 6. Зачинивши вказаний автомобіль, залишив ключі при собі та пішов у власних справах. Приблизно о 09 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 зустрівся зі своїм знайомим ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та запропонував йому проїхатись на автомобілі «Mitsubishi Grandis», з д.н.з. НОМЕР_1 , на що ОСОБА_7 , не знаючи, що вказаний автомобіль викрадений, погодився. Пересуваючись по м. Києву разом зі своїм товаришем, ОСОБА_4 направився до Харківського масиву, де, зупинившись за адресою: м. Київ, вул. Вербицького, 30 (на парковці поруч із супермаркетом «Сільпо»), зустрів свого знайомого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після чого, всі разом поїхали за адресою проживання останнього та ОСОБА_4 залишив автомобіль поруч з його будинком, а саме за адресою: м. Київ, пр-т. Миколи Бажана, 9-Б. Тим самим, ОСОБА_4 , маючи реальну змогу розпорядитись викраденим автомобілем, користувався ним у власних цілях, рухаючись на ньому по м. Києву, підвозячи, при цьому, своїх знайомих.

18 липня 2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Вина ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами допитів свідків; протоколами огляду місця події; протоколом допиту підозрюваного; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, а також, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, а також, запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також, необхідно врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; наявність повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 18.07.2023 року.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому, зазначивши, що на даний час здійснюється досудове розслідування даного кримінального провадження і для запобігання неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , необхідно застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував щодо застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши думки прокурора та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до вимог ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Поряд з цим, положеннями ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою Цієї статті.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Крім того, вимогами ст. 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий мотивує клопотання, свідчать про наявність обґрунтованої підозри на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.

Так, відповідно до практики Європейського суду існує розширене трактування терміну обґрунтована підозра, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, 8eгieз А, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, що виправдати подальше розслідування або звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Будь-яка особа стороння особа може бути переконаною в тому, що ця особа причетна до даного кримінального правопорушення.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому, з огляду на наведені в клопотанні слідчого дані, з урахуванням долучених до клопотання доказів, у слідчого судді наявні підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

Заслухавши думки прокурора та підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає, що ризики, наведені у клопотанні, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, наявні, з огляду на специфіку кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненому кримінальному правопорушенні, а також, на конкретні обставини кримінального провадження та його особу, у зв`язку з чим, приходить до висновку про задоволення клопотання.

Керуючись, ст. ст. 3, 176-178, 181, 184, 194, 196, 198, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, суду залежно від стадії кримінального провадження з 23 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин, строком на 60 днів до 14 вересня 2023 року включно.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України: повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання; не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; утриматися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Копію ухвали для виконання передати органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя