Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5370/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду клопотання слідчого СВ Подільського ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ,

про встановлення стороні захисту строку для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження № 0000773 від 06.04.2023 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , як слідчий групи слідчих у кримінальному провадженні, звернувся з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , що входить в групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, в якому просить встановити підозрюваному ОСОБА_5 та його захиснику ОСОБА_6 строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000773 від 06.04.2023 р., передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ Подільського ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000773 від 06.04.2023 р. за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України. На теперішній час досудове розслідування у кримінальному провадженні закінчено, у зв`язку з чим виникла необхідність виконання вимог ст.ст. 290, 291 КПК України. 12.04.2023 підозрюваний ОСОБА_5 , разом зі своїм захисником ОСОБА_6 , прибули на виклик, отримали особисто повідомлення про завершення досудового розслідування, та їм було надано доступ до (2 томів). В цей же день підозрюваний ОСОБА_5 , разом зі своїм захисником ОСОБА_6 , ознайомились з 242 арк., тому №1. 19.04.2023 підозрюваний ОСОБА_5 , разом зі своїм захисником ОСОБА_6 , прибули для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. На їхнє прохання їм були наданні відскановані копії матеріалів кримінального провадження ТОМУ №2 на 208 арк, які були надісланні захиснику ОСОБА_6 , в мессенджері «WhatsApp». 27.04.2023 підозрюваний ОСОБА_5 , разом зі своїм захисником ОСОБА_6 , прибули для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. На їхнє прохання їм були повторно наданні відскановані копії матеріалів кримінального провадження ТОМУ №2 на 208 арк., які були надісланні захиснику ОСОБА_6 , в мессенджері «WhatsApp». Однак станом на дату звернення з відповідним клопотанням, підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_6 відмовляються підписувати протокол ознайомлення тому № 2. Таким чином підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_6 допускають зволікання при ознайомленні з матеріалами досудового розслідування, чим порушуються вимоги, визначені у ст. 28 КПК України щодо виконання процесуальних дій у розумні строки.

Прокурор в судовому засіданні підтримав внесене клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 , будучи повідомленими про час та місце розгляду клопотання у встановленому законом порядку, до судового засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Вислухавши прокурора, вивчивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У провадженні СВ Подільського ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000773 від 06.04.2023 р. за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України.

23.03.2023 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного злочину, його дії кваліфіковані за ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України.

12.04.2023 р. ст.слідчим СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_4 повідомлено підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 про завершення досудового розслідування та ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст.290 КПК України.

Згідно протоколу про надання доступу до матеріалів кримінального провадження від 12.04.2023 р., складеного ст.слідчим СВ Подільського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 ознайомились з 242 арк. тому №1 матеріалів кримінального провадження, яке за об`ємом складає два томи.

Як вбачається з наданих документів, 19.04.2023р. та 27.04.2023 р. підозрюваний ОСОБА_5 , разом зі своїм захисником ОСОБА_6 , прибули для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. Однак підозрюваний ОСОБА_5 , та захисник ОСОБА_6 , відмовляються підписувати протокол ознайомлення з томом №2.

Рішенням Конституційного Суду України від 18.01.2012 р. № 1-рп/2012 у справі № 1-4/2001 зазначено на те, що право обвинуваченого на ознайомлення із матеріалами справи та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальній справі є складовими конституційного права на захист. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до пункту 14 частини першої статті 92 Конституції України визначається законами України. Відтак право на таке ознайомлення не є абсолютним.

Вказаним рішенням Конституційний Суд України вважає, що такі строки на ознайомлення повинні визначатися в кожній справі залежно від обсягу матеріалів справи та їх складності, кількості обвинувачених, дій або бездіяльності (поведінки) обвинуваченого чи його захисника та незалежних від волі обвинуваченого чи його захисника чинників (наприклад, хвороби) тощо. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у статті 2 Кодексу: охороняти права та законні інтереси фізичних і юридичних осіб, які беруть у ньому участь, а також швидко і повно розкривати злочини, викривати винних та забезпечувати правильне застосування закону з тим, щоб кожний, хто вчинив злочин, був притягнутий до відповідальності і жоден невинний не був покараний. Це, з одного боку, забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб (зокрема, потерпілого) та суспільства в цілому.

Конституційний Суд України вважає, що вимоги статті 218 КПК України (1960 р.), яким регулювалося ознайомлення обвинуваченого та його захисника з матеріалами кримінальної справи, узгоджуються з практикою Європейського суду з прав людини та з підпунктом „b" пункту 3 статті 6 Конвенції, відповідно до якого кожен обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право мати час і можливості для підготовки свого захисту. Так, Європейський суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23 квітня 1997 року у справі „Ван Мехелен та інші проти Нідерландів", від 25 вересня 2008 року у справі „Полуфакін і Чернишов проти Росії").

Як зауважив Європейський суд, підпункт „b" пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому „мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту", а це означає, що така підготовка охоплює все, що є „необхідним" для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення - для цілей підготовки свого захисту - з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі „Корнєв і Карпенко проти України").

Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.

Таким чином, зазначена норма КПК України передбачає надання сторонам кримінального провадження достатнього часу для ознайомлення з матеріалами, до яких надано доступ, та лише у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами.

Зі змісту клопотання слідчого вбачається, що загальна кількість кримінального провадження за об`ємом складає два томи, з наданих стороною обвинувачення документів вбачається, що сторона захисту зволікає з ознайомленням з матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 Конституції України права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зі змісту ст. 2 КПК випливає, що є три завдання кримінального судочинства: 1) захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень; 2) охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження; 3) забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Суд, зберігаючи неупередженість, повинен створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (ч. 6 ст. 22 КПК).

Застосування належної правової процедури означає суворе додержання встановленого кримінальним процесуальним законом порядку досудового розслідування та судового провадження. Саме це є гарантією встановлення об`єктивної істини при здійсненні кримінального провадження, застосування до винного справедливого покарання і не притягнення до кримінальної відповідальності невинуватого.

Об`єктами, що беруться під захист від кримінальних правопорушень за допомогою норм КПК, є: особа; суспільство; держава. Об`єктами охорони є права, свободи та законні інтереси учасників кримінального провадження.

Під такою охороною слід розуміти забезпечення необхідних умов для здійснення прав, свобод і задоволення законних інтересів, їх недоторканності та непорушності за допомогою чіткого врегулювання кримінальних процесуальних відносин та прийняття заходів правового характеру з метою недопущення порушення прав учасників кримінального провадження, в тому числі і прав підозрюваного (його законного представника) та його захисника.

Пунктом 21 ст. 7 КПК України передбачено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, зокрема, відносяться розумність строків.

Відповідно до приписів частин 1, 3 статті 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки.

Критерієм для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен обвинувачений має право мати час і можливість для підготовки свого захисту.

В справі «Іглін проти України» (заява № 39908/05) Суд зазначає, що підпункт «b» п. 3 ст. 6 Конвенції гарантує обвинуваченому «адекватний час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту», а отже ця гарантія означає, що підготовка захисту по суті головних обвинувачень може включати проведення з його боку всіх «необхідних заходів».

Аналізуючи практику Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити у справі «Хусейн та інші (Huseyn and others) проти Азербайджану» (рішення від 26 липня 2011 р.) Суд визнав порушення підпункту «b» п. 3 ст. 6 Конвенції, відмітивши, що матеріали обвинувачення були досить великими і включали, поміж іншого, більше 6200 сторінок документів у 22 томах та відео свідчення, записані на 22 відеокасетах. Вивчення такого великого обсягу матеріалів вимагає значного часу для ознайомлення. А тому, Суд, дійшов висновку про наявність серйозних проблем з адекватністю і відповідністю часу і способів, наданих захисту для ознайомлення (пункти 174-178) [14].

У справі «Шопс (Schops) проти Німеччини» (рішення від 13 лютого 2001 р.) суд не визнав порушення підпункту «b» п. 3 ст. 6 Конвенції, так як всі томи справи (132 основних і 2 додаткових - близько 16 000 сторінок в цілому) були направлені адвокату за три тижні до прийняття рішення про продовження попереднього ув`язнення заявника (п.54). При цьому, слід зауважити, що адвокат під час досудового розслідування мав доступ до основних матеріалів, які складали 132 томи в цілому (п.24) [15].

Отже, вищенаведені приклади свідчать, що проблему визначення достатності часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження Європейський суд з прав людини вирішує в контексті обставин кожної конкретної справи. Судом не вироблено єдиних критеріїв визначення достатнього часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження. А тому, рішення Суду в цьому випадку мають не стільки прецедентний, скільки орієнтуючий характер. Втім, вироблення та тлумачення загальних критеріїв визначення «достатності часу для ознайомлення» є необхідним для забезпечення однакової практики застосування положень ч.10 ст.290 КПК України.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя вважає, що визначення достатності часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження має здійснюватися в кожному конкретному випадку індивідуально з врахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них.

Обсяг матеріалів слід визначати з врахуванням кількості аркушів кримінального провадження, кількості та характеристики речових доказів, наявності додатків до протоколів (стенограма, аудіо, відеозапис), які необхідно прослухати чи передивитися. При врахуванні обсягу матеріалів необхідно також брати до уваги те, чи ознайомлювалася сторона захисту, потерпілий з матеріалами досудового розслідування до його завершення в порядку, передбаченому ст.221 КПК України.

Складність матеріалів слід визначати з врахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та епізодів кримінальних правопорушень по яких здійснювалося досудове розслідування. Зокрема, якщо кримінальне провадження здійснюється щодо кримінального правопорушення, вчиненого групою осіб, то це вимагає або визначення черговості ознайомлення з матеріалами, або виготовлення копій матеріалів кожному учаснику кримінального провадження, який буде знайомитися з матеріалами.

Так, у ч.4 ст.290 КПК України визначено, що надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів.

В зв`язку з наведеним, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, враховуючи обсяг матеріалів кримінального провадження, з якими захиснику, підозрюваному та йому законному представнику залишилося ознайомитися, та складності матеріалів виділеного кримінального провадження, а також часу звернення ухвали до виконання, слідчий суддя вважає необхідним встановити стороні захисту строк для ознайомлення з матеріалами кримінального провадженні терміном по 8 липня 2020 р. включно. Вказаний строк є достатнім часом у цій справі в розумінні підпункту „b" пункту 3 статті 6 Конвенції.

Таким чином, клопотання слідчого є заснованим на законі, доводи слідчого знайшли своє підтвердження в ході судового засідання, в зв`язку з чим клопотання, з урахуванням строку, який встановлюється слідчим суддею, підлягає задоволенню.

В зв`язку з чим, слідчий суддя вважає за необхідне встановити стороні захисту, з урахуванням обсягу матеріалів, з якими залишилось ознайомитись, 3 робочих дні з дня постановлення ухвали для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 290 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Клопотання сторони обвинувачення - задовольнити.

Встановити підозрюваній підозрюваному ОСОБА_5 , та його захиснику ОСОБА_6 , строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000773 від 06.04.2023, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 3 ст. 191 КК України, - по 23 травня 2023 включно.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1