Справа № 521/5202/23
Номер провадження:1-кп/521/1238/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2023 року м. Одеса

Малиновським районним судом м. Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ( у режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні, у режимі відеоконференції, в залі суду в м. Одеса кримінальне об`єднане кримінальне провадження, за обвинувальними актами, внесеними до ЄРДР за № 0000122 від 12.02.2023 року та № 0000513 від 09.04.2023 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15 ч.4 ст. 185, ч.4 ст. 185 КК України, суд,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Малиновського районного суду м. Одеси перебувають обвинувальні акти по об`єднаному кримінальному провадженню відносно ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15 ч.4 ст. 185, ч.4 ст. 185 КК України.

Враховуючи те, що введений 24 лютого 2022 року на всій території України правовий режим воєнного стану діє й до теперішнього часу, а також те, що через не стабільне інтернет-з`єднання з установою, в якій утримується обвинувачена, суд був позбавлений можливості розглянути питання про продовження строку тримання під вартою до спливу продовженого строку в установленому КПК України порядку (установу попереднього ув`язнення було повідомлено відповідним листом).

Відповідно до ч. 6 ст. 615 КПК України (Розділ IX-1 Особливий режим досудового розслідування, судового розгляду в умовах воєнного стану) у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому КПК України порядку обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

Так, при першочерговій можливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому КПК України, прокурор звернувся до суду з відповідним клопотанням.

Прокурор під час судового засідання заявила клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_5 та просив його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та посилаючись на обставини, які на його думку свідчать про їх наявність.

Захисник заперечувала проти клопотання прокурора, вважав обраний запобіжний захід занадто суворим, просила застосувати інший запобіжний захід.

Обвинувачена підтримала думку захисника.

Вислухавши думку сторін, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити з наступних підстав.

Під час судового засідання, суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до положень ст.ст.177, 183 зазначеного Кодексу, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який може бути застосований лише до підозрюваного чи обвинуваченого у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний чи обвинувачений не виконає покладені на нього процесуальні обов`язки, а також для запобігання його спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно зі ст.ст.2,9 наведеного Кодексу, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності і в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, а кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Стаття 177 КК України, встановлює, що наряду з іншим, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Втім, ст.178 зазначеного Кодексу передбачає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Так, обвинувачена ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч.4 ст. 185 КК України, які відносяться відповідно до ст. 12 КК України, до категорії тяжких злочинів, за які законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років, враховуючи наявність ризиків, оскільки усвідомлюючи невідворотність покарання, може ухилятися від суду, продовжувати злочинну діяльність. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам , шо передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях обвинуваченої ризиків передбачених ч.1, 3, 5 ст.177 КПК України: переховуватись від суду, оскільки їй загрожує реальне покарання у вигляд позбавлення волі строком від 5 до 8 років; крім того, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки обвинувачена офіційно ніде не працевлаштована, не має законних джерел прибутку, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочинів проти власності, що свідчить про системність її протиправної поведінки; обвинувачена може впливати на свідків, оскільки їй відоме їх місце роботи, з метою реально вплинути на них з метою зміни раніше наданих ними свідчень.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого вона обвинувачується, вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу, що тим самим підвищує ступінь суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у вчиненні якого її обвинувачують. Крім того, суд вважає, що в діях обвинуваченої наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, не працює, даних про тяжкі захворювання не надано, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання прокурора про продовження до обвинуваченої найжорсткішого виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою уникнення ризиків.

При цьому суд вважає, що продовження даного запобіжного заходу обвинуваченому не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки, незважаючи на презумпцію невинуватості, тримання під вартою, завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину, з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.

Так, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Питання про розмір застави та обов`язків у разі її внесення вирішено в ухвалі слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 11.04.2023 року ( справа 490/2794/23).

Керуючись ст. ст. 314, 315, 316, 331 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити щодо обвинуваченої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор» на строк 60 днів, до 01.09.2023 р. включно.

Копію ухвали направити в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор» для виконання.

Питання про розмір застави та обов`язків у разі її внесення вирішено в ухвалі слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 11.04.2023 року ( справа 490/2794/23).

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя ОСОБА_1