Справа № 635/2669/23
Провадження № 1-кп/635/222/2023
УХВАЛА

14 червня 2023 року смт. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Харківського районного суду Харківської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, в якому просив продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 на 60 днів. В обґрунтування клопотання зазначив, що ризики передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які стали підставою для обрання запобіжного заходу не відпали, обвинувачена може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити.

Обвинувачена не заперечувала проти продовження запобіжного заходу.

Захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 підтримала думку підзахисної, не заперечувала проти продовження запобіжного заходу.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою суд виходить з наступного.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова від 03.02.2023 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому продовжено до 30.06.2023.

Строк тримання під вартою обвинуваченої спливає 30 червня 2023 року.

У зв`язку із спливом строку запобіжного заходу прокурор звернувся із клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення. Під час здійснення судового провадження судом присяжних питання, передбачене цією частиною, вирішує головуючий.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вимогами ст. 178 КПК України передбачені обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зокрема тяжкість покарання, яке загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, в тому числі наявність родини та утриманців, наявність постійного місця роботи, наявність судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувались раніше та інші обставини.

У контексті практики Європейського суду з прав людини слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Суд бере до уваги, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.307 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відносяться до тяжкого злочину.Санкція інкримінованого обвинуваченій злочину, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Отже, враховуючи дані про особу обвинуваченої, тяжкість покарання, що їй загрожує у разі визнання її винуватою, суд погоджується з доводами прокурора, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КК України, існує.

Вирішуючи питання про продовження застосування запобіжного заходу, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, який інкримінують обвинуваченій, ту обставину, що обвинуваченій інкримінується злочин у сфері обігу наркотичних засобів.

Враховуючи, що свідки на даний час не допитані, суд вважає наявним ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

На думку слідчого судді, враховуючи обвинувачення ОСОБА_4 за ч.2 ст.307 КК України, тобто у вчиненні злочину повторно, наявний ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначені обставини у сукупності свідчать про продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а вірогідність їх настання є досить високою, що виправдовує тримання обвинуваченого під вартою.

Вищевказані обставини у сукупності свідчать також про неможливість запобігання встановленим ризикам шляхом застосування до обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, та є всі підстави вважати, що ця міра запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне продовжити тримання обвинуваченої під вартою строком на шістдесят днів, залишивши встановлений ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 30.03.2023 розмір застави та обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, строком на два місяці.

Обвинувачена ОСОБА_4 звернулась до суду з відмовою від захисника адвоката ОСОБА_5 .

Прокурор не заперечував проти клопотання ОСОБА_4 .

Захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 підтримала думку підзахисної, не заперечувала проти її відмови від захисника.

Щодо клопотання ОСОБА_4 про відмову від захисника адвоката ОСОБА_5 суд зазначає наступне.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.54 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право відмовитися від захисника або замінити його. Якщо підозрюваний, обвинувачений наполягає на відмові від захисника, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд зобов`язані організувати зустріч захисника з підозрюваним, обвинуваченим. У разі якщо підозрюваний, обвинувачений особисто та безпосередньо повідомляє захиснику про небажання мати захисника, заміну захисника після конфіденційної розмови із захисником, така відмова або заміна фіксується у протоколі процесуальної дії або журналі судового засідання. Не є підставою для відмови слідчим, прокурором, слідчим суддею чи судом в зустрічі захисника з підозрюваним, обвинуваченим наявність письмової заяви про відмову підозрюваного, обвинуваченого від захисника або письмового клопотання про його заміну до внесення відповідної інформації до протоколу процесуальної дії або журналу судового засідання. Відмова уповноваженою особою в зустрічі підозрюваного, обвинуваченого із захисником, стосовно якого є заява про відмову чи клопотання про заміну, до відповідної фіксації у протоколі процесуальної дії або журналі судового засідання тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Зважаючи на те, що відмова від захисника відбувається в його присутності, з метою забезпечення обвинуваченій права на ефективний захист та реалізацію її права на вільний вибір захисника, суд вважає можливим прийняти відмову обвинуваченої від захисника адвоката ОСОБА_5 , доручивши Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях призначити ОСОБА_4 захисника для здійснення захисту її інтересів за призначенням.

Керуючись ст.ст.54, 197, 199, 217, 331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 задовольнити.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 продовжити на шістдесят днів - до 12 серпня 2023 року включно.

Клопотання обвинуваченої ОСОБА_4 задовольнити.

Прийняти відмову обвинуваченої ОСОБА_4 від захисника адвоката ОСОБА_5 у розгляді даної справи.

Доручити Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях призначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , захисника для здійснення захисту її інтересів за призначенням та забезпечити його прибуття у судове засідання, яке відбудеться 27 липня 2023 року об 11 годині 30 хвилин.

Визначений ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 30.03.2023 розмір застави залишити без змін.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Харківського апеляційного суду, а обвинуваченою в той же строк з моменту вручення їй копії ухвали суду.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору.

Повний текст ухвали оголошено 15.06.2023.

Суддя ОСОБА_1