Єдиний унікальний номер 205/1633/23
У Х В А Л А

16 червня 2023 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро кримінальне провадження №0000099 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровська, громадянина України, який має середню освіту, неодружений, офіційно непрацевлаштований, на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей та непрацездатних осіб не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою АДРЕСА_2 , раніше судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Ленінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України.

У судовому засіданні прокурором ОСОБА_4 було заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у якому прокурор зазначив, що на його думку наявні ризики, передбачені п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризик переховування від суду, ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків, та ризик вчинення інших кримінальних правопорушень. Зокрема, прокурор зазначив, що обвинувачений, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від суду, оскільки обвинувачений вчинив тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 8 років, не має постійного офіційного місця роботи, не одружений, малолітніх та неповнолітніх дітей, а також непрацездатних осіб на утриманні не має, тобто відсутні соціальні важелі впливу, що зможуть утримати підозрюваного за місцем мешкання та від вчинення дій, передбачених зазначеною статтею. Також, прокурор вказав, що обвинувачений може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні як шляхом вмовлянь так і шляхом погроз застосування насильства з метою зміни ними своїх показів в суді з метою уникнення кримінальної відповідальності. Окрім того, прокурор зазначив, що обвинувачений ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як останній є раніше засудженим за вчинення злочинів проти власності, має не зняту та не погашену у встановленому порядку судимість, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не встав та під час випробувального терміну, знов, повторно вчинив нові злочини проти власності.

Захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив змінити останньому запобіжний захід на домашній арешт у нічний час.

Обвинувачений ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив змінити запобіжний захід на домашній арешт у нічний час, посилаючись на необхідність післяопераційного лікування.

Суд, дослідивши клопотання про продовження запобіжного заходу та додані до нього матеріали, вислухавши доводи прокурора, заслухавши думку обвинуваченого, захисника, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

З контексту ст. 177 КПК України випливає, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що обвинувачений, може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Суд приходить до висновку про доведеність ризиків переховування обвинуваченого від суду, оскільки ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, та під загрозою можливого застосування покарання, у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, може переховуватися від суду. Також, судом встановлено, що ОСОБА_3 не має постійного офіційного місця роботи, не одружений та не має на утриманні дітей, тобто відсутні соціальні важелі впливу, що можуть утримати його за місцем мешкання.

Також, суд вважає доведеним ризик вчинення обвинуваченим інших кримінальних правопорушень, оскільки встановлено, що останній є раніше засудженим за вчинення злочинів проти власності, має не зняту та не погашену у встановленому порядку судимість, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та під час випробувального терміну, знов, повторно вчинив нові злочини проти власності.

Разом з тим, суд вважає недоведеним зазначений прокурором ризик незаконного впливу на свідків та потерпілого, оскільки на теперішній час потерпілий та свідки вже допитані у судовому засіданні та належного обґрунтування у клопотанні прокурора щодо існування на теперішній час даного ризику немає.

Суд вважає необґрунтованими доводи сторони захисту щодо необхідності зміни ОСОБА_3 запобіжного заходу на домашній арешт у зв`язку із необхідністю післяопераційного лікування, оскільки згідно наданих суду довідок динаміка лікування ОСОБА_3 позитивна та відповідно вказаних довідок не вбачається протипоказань щодо знаходження останнього в умовах слідчого ізолятора.

Окрім того, відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання або продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд враховує у сукупності всі обставини, а саме - вік обвинуваченого, стан його здоров`я, відсутність у нього соціальних зв`язків та родини, а також відсутність неповнолітніх дітей.

На підставі викладеного суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність зазначених у клопотанні прокурора ризиків, а саме ризику переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, ризику вчинення інших кримінальних правопорушень, що унеможливлює застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Інші, більш м`які запобіжні заходи, на думку суду, не спроможні забезпечити належне виконання ОСОБА_3 процесуальних обов`язків обвинуваченого у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст.110, 177, 178, 183, 369, 371, 372 КПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24-00 години 14 серпня 2023 року включно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1