УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2023 року

м. Київ

справа № 664/1941/16-к

провадження № 51-5498впс 23

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Херсонського апеляційного суду про направлення кримінального провадження № 664/1941/16-к з апеляційноюскаргою прокурора на вирок Голопристанського районного суду Херсонської області від 03 червня 2019 року стосовно ОСОБА_4 , з одного апеляційного суду до іншого,

встановив:

До Верховного Суду у порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вказане подання Херсонського апеляційного суду про направлення з одного суду апеляційної інстанції до іншого кримінального провадження № 664/1941/16-к з апеляційною скаргою прокурора на вирок Голопристанського районного суду Херсонської області від 03 червня 2019 року стосовно ОСОБА_4 .

Подання мотивоване тим, що у Херсонському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду вищезазначеної апеляційної скарги, у зв`язку з чим необхідно вирішити питання про передачу вказаного кримінального провадження на розгляд до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження були повідомлені про час та місце розгляду подання, однак в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи, викладені у поданні, колегія суддів дійшла висновку, що воно не підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною 3 ст. 34 КПК визначено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Згідно з положеннями п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відповідно до зазначеного подання, кримінальне провадження з апеляційноюскаргою прокурора прокурора на вирок Голопристанського районного суду Херсонської області від 03 червня 2019 року стосовно ОСОБА_4 надійшло на розгляд до Херсонського апеляційного суду.

Проте, як убачається зі змісту подання Херсонського апеляційного суду, воно не містить належного мотивування неможливості утворити склад суду для апеляційного розгляду апеляційної скарги прокурора після задоволення самовідводів суддів цього суду.

Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 серпня 2023 року призначення суддів не відбулось у зв`язку з відсутністю потрібної кількості суддів, однак, вказані матеріали не містять долученого до зазначеного протоколу звіту про неможливість розподілу справи між суддями.

Як убачається зі змісту подання, у ньому не зазначено таких обставин, які б з урахуванням положень ст. 34 КПК вказували на те, що у Херсонському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового розгляду вищезазначеної апеляційної скарги.

Так, з наявної у поданні інформації вбачається, що у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Херсонського апеляційного суду здійснюють правосуддя 4 суддів ( ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ).

Водночас з наданих матеріалів вбачається, що у цьому провадженні не можуть брати участь троє суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, оскільки ухвалою Херсонського апеляційного суду від 30 березня 2020 року задоволено самовідводи суддів ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , а ухвалою цього ж суду від 22 червня 2020 року задоволено самовідвід судді ОСОБА_7 .

Колегія суддів звертає увагу, що визначення спеціалізації суддів у судах апеляційної інстанції має забезпечувати виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження, а також запроваджена зборами відповідного суду спеціалізація суддів не може бути підставою для відмови в доступі до правосуддя в конкретному суді.

Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 вирішено роз`яснити, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Тому, з урахуванням цього рішення Ради суддів України, та зважаючи на те, що у поданні Херсонського апеляційного суду не наведено обґрунтованих підстав того, що у цьому суді на час розгляду подання всі судді кримінальної палати не можуть брати участь у розгляді апеляційної скарги прокурора на вирок Голопристанського районного суду Херсонської області від 03 червня 2019 року стосовно ОСОБА_4 , колегія суддів Касаційного кримінального суду не вбачає підстав для направлення кримінального провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, оскільки Херсонським апеляційним судом не вичерпано всіх процесуальних можливостей по формуванню колегії суддів для апеляційного розгляду вказаного провадження, а тому подання Херсонського апеляційного суду слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Херсонського апеляційного суду про направлення кримінального провадження № 664/1941/16-к з апеляційноюскаргою прокурора на вирок Голопристанського районного суду Херсонської області від 03 червня 2019 року стосовно ОСОБА_4 , з одного апеляційного суду до іншого, залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3