Справа № 953/3852/23
Провадження № 1-кс/953/5334/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2023 року м. Харків Слідчий суддя Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000567 від 17.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Прокурор Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 07 липня 2023 року засобами поштового зв`язку подала до суду клопотання, яке надійшло до суду 12 липня 2023 року, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000567 від 17.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, про арешт майна, в якому просить накласти арешт шляхом заборони користування на майно, яке належить ОСОБА_4 , та яке було вилучене під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем реєстрації ОСОБА_4 , а саме:

- мобільний телефон Samsung модель GT-C3530 imei НОМЕР_1 ;

- мобільний телефон Samsung модель SM-G570F, imei1: НОМЕР_2 та imei2: НОМЕР_3 без сім-карти;

- печатку лікаря з відтиском «Лікар ОСОБА_5 »;

- блокнот з чорновими записами в обкладинці червоного кольору ОСОБА_5 ;

- зошит у клітинку з чорновими записами ОСОБА_5 ,

Місцем зберігання майна визначити камери схову СУ ГУНП в Харківській області та матеріали кримінального провадження.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Відділом розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у виділеному кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000567 від 17.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч.5 ст. 27 ч.3 ст. 368 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.04.2023 до слідчого управління ГУНП України в Харківській області надійшли матеріали управління СБ України в Харківській області, про те що громадянин ОСОБА_6 в змові з невстановленими особами організували злочинну схему з систематичного отримання неправомірної вигоди за підготовку необхідних документів для виїзду військовозобов`язаних громадян України за кордон.

Допитаний свідок надав показання про те, що познайомився з жінкою на ім`я ОСОБА_7 , яка за грошову винагороду в розмірі 6500 доларів США та 3000 гривень допоможе останньому в отриманні необхідних документів для виїзду військовозобов`язаних громадян України за кордон.

06 липня 2023 року у період часу з 06 години 45 хвилин до 08 години 52 хвилин на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05 липня 2023 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем реєстрації ОСОБА_4 , в ході якого було виявлено та вилучено наступне майно:

- мобільний телефон Samsung модель GT-C3530 imei НОМЕР_1 ;

- мобільний телефон Samsung модель SM-G570F, imei1: НОМЕР_2 та imei2: НОМЕР_3 без сім-карти;

- печатка лікаря з відтиском «Лікар ОСОБА_5 »;

- блокнот з чорновими записами в обкладинці червоного кольору ОСОБА_5 ;

- зошит у клітинку з чорновими записами ОСОБА_5 .

Вказані речі та документи 06 липня 2023 року визнані речовими доказами по кримінальному провадженню.

Вилучені в ході проведення обшуків предмети та документи мають значення речових доказів по кримінальному провадженню, оскільки є засобами вчинення кримінального правопорушення, можуть містити на собі інформацію вчинення кримінального правопорушення, в подальшому будуть необхідні для проведення судових експертиз, відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України. Повернення вищевказаного вилученого майна може негативно вплинути на з`ясування істини по кримінальному провадженню, оскільки повернення зазначених предметів унеможливить проведення експертного дослідження та інших досліджень, що будуть проводитись рамках кримінального провадження.

Враховуючи наведене, у органу досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вищезазначені предмети та документи з метою недопущення їх знищення, забезпечення збереження доказів, повного та об`єктивного досудового розслідування.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. ОСОБА_5 , який є власником майна, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій не заперечував проти накладення арешту на майно.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Майно, на яке прокурор просить накласти арешт, було вилучене під час проведення обшуку 06 липня 2023 року, із вказаним клопотанням прокурор звернувся до суду засобами поштового зв`язку 07 липня 2023, тобто клопотання прокурора про арешт майна подане у строки, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, з підстав, передбачених п.3 ч. 2 ст. 170 КК України, оскільки відповідно до статей 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч.1 ст.170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно має значення для забезпечення кримінального провадження, було вилучене 06 липня 2023 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем реєстрації ОСОБА_4 , про можливу причетність якого до вчинення кримінального правопорушення вбачається з ухвали слідчого судді про обшук та наданих до клопотання доказів, вилучене майно має значення для забезпечення кримінального провадження, враховуючи встановлені органом досудового розслідування обставини вчинення кримінального правопорушення, зокрема отримання особами незаконної грошової винагороди за видачу документів для виїзду військовозобов`язаних громадян України за кордон, існують розумні підозри вважати, що це майно є засобами вчинення кримінального правопорушення, було безпосередньо використано та отримано під час вчинення кримінального правопорушення, та існує можливість його використання, як доказів у кримінальному провадженні.

Постановою слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_8 від 06 липня 2023 року та старшого слідчого з ОВС СУ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_9 зазначені в клопотанні речі та документи визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Прокурором доведено наявність розумних підозр вважати, що вилучене під час проведення обшуку зазначене в клопотанні майно містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно з ч.2 ст.168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.

Прокурором обґрунтовано необхідність накладення арешту на вилучені мобільні телефони, оскільки дане майно відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наявна постанова слідчого про визнання їх речовими доказами, є необхідність у проведенні їх огляду.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на користування даним майном.

Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим.

Разом з цим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.

Враховуючи, що вилучені речі можуть містити відомості, які не мають значення для даного кримінального провадження, та необхідні особам для забезпечення своїх соціальних потреб, з метою запобігання надмірного обмеження права власності, слідчий суддя покладає на прокурора обов`язок після зняття за участю спеціаліста інформації з вилучених мобільних телефонів та проведення судових експертиз зазначеного майна повернути їх власнику.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000567 від 17.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом встановлення заборони користування на майно, яке належить ОСОБА_4 , та яке було вилучене під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем реєстрації ОСОБА_4 , а саме:

- мобільний телефон Samsung модель GT-C3530 imei НОМЕР_1 ;

- мобільний телефон Samsung модель SM-G570F, imei1: НОМЕР_2 та imei2: НОМЕР_3 без сім-карти;

- печатку лікаря з відтиском «Лікар ОСОБА_5 »;

- блокнот з чорновими записами в обкладинці червоного кольору ОСОБА_5 ;

- зошит у клітинку з чорновими записами ОСОБА_5 ,

Зобов`язати прокурора після зняття інформації за участю спеціаліста з мобільних телефонів: Samsung модель GT-C3530 imei НОМЕР_1 ; Samsung модель SM-G570F, imei1: НОМЕР_2 та imei2: НОМЕР_3 без сім-карти; та проведення судових експертиз зазначеного майна передати це майно на відповідальне зберігання ОСОБА_4 .

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Місце зберігання арештованого майна визначити за органом досудового розслідування СУ ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити прокурору його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1