Справа № 643/4723/23
Провадження № 1-кс/643/714/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.06.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000428 від 04.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, -

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що сектором дізнання Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області (далі Управління) здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000428 від 04.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України в ході якого встановлено, що 03.06.2023 в період часу з 16:50 до 17:15 під час огляду місця події по Салтівському шосе, буд. 127 у м. Харкові у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено транспортний засіб «ВАЗ 2108», р.н. НОМЕР_1 , ключи від зазначеного транспортного засобу та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , при цьому встановлено, що VIN-код на кузові автомобіля не співпадає з VIN-кодом, зазначеним у свідоцтві про реєстрацію даного транспорту, що може вказувати на підробку номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу.

Прокурор зазначає, що вилучені свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу та автомобіль з ключами є предметом вчинення кримінального проступку, відповідають ознакам речових доказів, можуть бути доказом факту та обставин, що встановлюються під час розслідування і підлягають експертному дослідженню та просить, з метою запобігання їх приховування, знищення, пошкодження, перетворення чи псування, накласти арешт на вказані речі.

До клопотання про арешт майна додано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому прокурор посилається на надмірну завантаженість та зайнятість в інших кримінальних провадженнях, тому подати до суду клопотання на наступний робочий день не виявилось можливим, просить поновити строк на подачу клопотання про арешт майна.

До суду прокурор подав заяву, в якій просить розглянути клопотання та задовольнити у свою відсутність. Аналогічна заява надійшла від дізнавача Управління.

ОСОБА_5 подав заяву, в якій просив розглянути клопотання у свою відсутність та зазначив, що автомобіль придбав давно «за довіреністю». На відмінність VIN-кодів на кузові автомобіля та у свідоцтві про реєстрацію уваги не звертав. Просить відмовити у задоволенні клопотання, так як автомобіль потрібен для використання в роботі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, вважає його обґрунтованим, а причини пропуску строку, вказані у клопотанні, поважними, тому враховуючи приписи ч. 1 ст. 117 КПК України, поновлює строк на подачу клопотання про арешт майна.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: сектором дізнання Управління здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000428 від 04.06.2023 за ст. 290 КК України, тобто за фактом знищення, підробки або заміни номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу.

Згідно протоколу огляду місця події від 03.06.2023 в період часу з 16:50 до 17:15 по Салтівському шосе, буд. 127 у м. Харкові виявлений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який керував транспортним засобом «ВАЗ 2108», р.н. НОМЕР_1 . Під час огляду виявлено що VIN-код на кузові автомобіля не співпадає з VIN-кодом, зазначеним у свідоцтві про реєстрацію даного транспорту.

У письмових поясненнях, наявних в матеріалах кримінального провадження ОСОБА_5 зазначив, що під час придбання автомобіля у 2016 році йому разом з автомобілем була передана його складова частина «стакан» з наявним на ньому номером, який співпадав з номером, зазначеним у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

На даному етапі розслідування не є очевидним, що автомобіль містить сліди вчинення кримінального правопорушення підробку або заміну номерів вузлів та агрегатів транспортного засобу, так як єдиною ознакою цього, як зазначає прокурор у клопотанні, є невідповідність VIN-коду на кузові автомобіля та VIN-коду, зазначеному у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу. Жодних відомостей, які б вказували на підробку чи заміну VIN-коду на кузові автомобіля (підтверджене механічне чи інше втручання, приналежність виявленого VIN-коду іншому автомобілю, відсутність реєстрації виявленого на авто VIN-коду тощо) матеріали кримінального провадження не містять. Разом з тим відмінність VIN-коду на кузові автомобіля та VIN-коду, зазначеному у свідоцтві про реєстрацію може свідчити про підробку останнього, а не вузлів чи агрегатів автомобіля, що передбачає відповідальність за іншою статтею Кримінального кодексу України та може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України, проте відомості за цією статтею до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено.

За вказаних умов та відсутності беззаперечних доказів (в даному випадку висновку спеціаліста, відомостей з баз даних МВС тощо) підробки чи заміни VIN-коду вилученого автомобіля, на збір яких сторона обвинувачення, враховуючи дату вилучення транспортного засобу та дату розгляду клопотання про його арешт, мала достатньо часу слідчий суддя ставить під сумнів відповідність на даному етапі розслідування вилученого майна речовим доказам.

Разом з тим слідчий суддя вважає, що вірогідність наділення вилученого майна ознаками речових доказів, переліченими в ст. 98 КПК України, є великою після їх експертного чи іншого дослідження, чому має сприяти запропонований стороною обвинувачення захід забезпечення кримінального провадження.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Частина 4 вказаної статті застерігає, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Пункт 4 ч. 5 ст. 173 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді у разі задоволення клопотання зазначити в ухвалі заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Частина 11 ст. 170 КПК України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що арешт на вилучене під час огляду місця події майно може бути накладений, проте, беручи до уваги відсутність на момент розгляду клопотання беззаперечних доказів, які б свідчили про заміну, знищення чи підробку як вузлів та агрегатів автомобіля, так і свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, вважає за необхідне обрати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, а саме заборонити розпорядження та відчуження зазначеного майна, без позбавлення права користуватися ним.

При цьому слідчий суддя вважає за необхідне попередити ОСОБА_6 про кримінальну відповідальність у разі вчинення незаконних дій з арештованим майном, передбачену ст. 388 КК України та зобов`язати останнього надати органу досудового розслідування, прокурору чи експерту арештований транспортний засіб та свідоцтво про його реєстрацію в разі призначення їх дослідження (експертного чи дослідження фахівця).

Відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

На підставі викладеного керуючись ст.ст. 117, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити прокурору строк звернення до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 03.06.2023 в період часу з 16:50 до 17:15 за адресою: м. Харків, Салтівське шосе, буд. 127 у ОСОБА_4 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: транспортний засіб «ВАЗ 2108», р.н. НОМЕР_1 , ключи від зазначеного транспортного засобу та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 шляхом заборони відчуження та розпорядження.

В задоволенні вимог щодо заборони користування арештованим майном відмовити.

Майно, в забороні користування яким відмовлено, а саме транспортний засіб «ВАЗ 2108», р.н. НОМЕР_1 , ключи від зазначеного транспортного засобу та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , негайно повернути особі, у якої його вилучено.

Попередити ОСОБА_7 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України та зобов`язати останнього надати органу досудового розслідування, прокурору чи експерту зазначене вище арештоване майно в разі призначення його дослідження (експертного чи дослідження фахівця) чи необхідності проведення з ним інших слідчих (процесуальних) дій.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1