СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2648/23
ун. № 759/7881/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

02.05.2023 р. ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вказаною скаргою, у якій просить зобов`язати уповноважену особу Святошинської окружної прокуратури м. Києва внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та почати досудове розслідування за заявою ГО «НОН-СТОП» від 26.04.2023 р. про вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування скарги зазначає, що ГО «НОН-СТОП» є правозахисною громадською організацією, одним з напрямків якої є захист екологічних прав громадян, протидія корупції та зловживання з боку представників влади та посадових осіб. Так, ГО «НОН-СТОП» 26.04.2023 р. на електронну пошту Святошинської окружної прокуратури м. Києва надіслано заяву про вчинення кримінального правопорушення, у якій містились обставини про те, що у діях посадових осіб Київської міської ради, Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради, посадових осіб ТОВ «ЕКСПЕДИЦІЯ 777» вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 212, ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 364 КК України. Разом з тим, відомості, які містились у цій заяві до ЄРДР внесені не були.

У свої скарзі ОСОБА_3 просить розгляд скарги здійснювати без його участі.

Уповноважена особа Святошинської окружної прокуратури м. Києва в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду скарги повідомлена, заяв чи клопотань до суду не подала.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що 26.04.2023 р. голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 надіслав на електронну пошту Святошинської окружної прокуратури м. Києва заяву про вчинення кримінального правопорушення.

У цій вищезазначеній заяві повідомляв про те, що керівництво Київської міської державної адміністрації, зокрема Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради, ГУНП в м. Києві у зговорі з рядом афілійованих юридичних і фізичних осіб створили і реалізували злочинну корупційну схему, відповідно до якої: Департамент транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради, зокрема під керівництвом директора ОСОБА_4 і заступника директора ОСОБА_5 створюються неконкурентні умови щодо укладання договорів із доставляння транспортних засобів (евакуації) на штраф-майданчики, за наслідком чого лише підконтрольні і афілійовані підприємства укладають зазначені договори, зокрема ТОВ «ЕКСПЕДИЦІЯ 777». При цьому договори складаються таким чином, щоб максимально захистити бізнес інтереси підприємців-евакуаторів, шляхом обмеження відповідальності, можливості самостійного встановлення тарифів та прийняття рішень на власний розсуд, чим обмежуються права і інтереси населення. Керівництво Київської міської поліції і КМДА в інтересах зазначених підприємців-евакуаторів встановлюють дорожні знаки, що сприяють безальтернативній евакуації транспортних засобів, у випадках коли евакуація не є необхідною. Інспектори з паркування, підпорядкуванні і підконтрольні Київській міській поліції і КМДА, у разі порушення вимог дорожнього знаку, постановляють безальтернативну евакуацію транспортного засобу, у випадках коли евакуація не є необхідною. Інспектори з паркування, маючи корупційні і корисні мотиви, дає повідомлення щодо необхідності евакуації закріпленому за ним підприємцем-евакуатором, за що в подальшому отримує неправомірну вигоду - відкат.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Ч. 2 ст. 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Беручи до уваги наведене, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела , попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Вищенаведене узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 р., за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17.06.2020 р. у справі № 3-180/2018(1644/18), згідно п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 р. у справі № 761/20985/18, наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Беручи до уваги наведене, слідчий суддя зобов`язаний надавати попередню оцінку (аналіз) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв, а саме: час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину.

В свою чергу, на переконання слідчого судді, твердження скаржника про вчинення кримінальних правопорушень має занадто узагальнений, абстрактний характер, а наведені відомості не дають змоги попередньо кваліфікувати такі діяння саме як кримінальні правопорушення.

Так, твердження скаржника про те, що керівництво Київської міської державної адміністрації, зокрема Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради, ГУНП в м. Києві у зговорі з рядом афілійованих юридичних і фізичних осіб створили і реалізували злочинну корупційну схему, є лише його припущеннями, на підтвердження чого не наведено жодних обставин, які прямо чи опосередковано можуть свідчити про наявність ознак вчиненого кримінального правопорушення.

З огляду на наведене, доводи скаржника про вчинення кримінальних правопорушень не грунтуються на фактичних даних. Водночас, слідчий суддя зауважує, що самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінальних правопорушень, викладених у заяві, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 39, 214, 303, 304, 306, 307, 369 - 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1