Провадження № 1-кс/932/981/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, остання відома адреса проживання: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вказане клопотання, згідно якого сторона обвинувачення прохає обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивоване тим, що СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002282 від 16.10.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.10.2019 року близько 9 год. 00 хв. ОСОБА_6 , перебуваючи біля буднику №035 по вул. Бородінській в м. Дніпро, маючи умисел на умисне противоправне заподіяння смерті іншій людині вступив в попередню з невстановленою слідством особою розподіливши між собою ролі у вчиненні злочину, здійснюючи свій злочинний намір, ОСОБА_6 в цей же час тобто 16.10.2019 року приблизно о 9 год. 05 хв. разом з невстановленим слідством співучасником злочину діючи узгоджено в групі осіб заподіяли декілька ударів металевим молотком та дерев?яною битою в область голови ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого ОСОБА_7 були заподіяні тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми. Забій головного мозку другого ступеню. Перелом основи черепа «соскоподібний відросток». Забійні рани голови. Розрив шкіри зовнішнього слухового проходу справа. Гемоторея. Забій м?яких тканей обличчя. Закрита травма грудної клітини. Забій грудної клітини який за своїм характером відносить до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя у момент заподіяння.

Таким чином ОСОБА_6 разом з невстановленим слідством співучасником злочину виконав усі які вважав за необхідними для проведення злочину до кінця з настанням смерті потерпілому але змогли його закінчити з причин які не залежали волі ОСОБА_6 .

Умисні дії ОСОБА_6 які виразилися в скоєнні закінченого замаху на умисне вбивство тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині скоєного за попередньою змовою групою осіб, кваліфікується за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України

14.12.2019 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за погодженням з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_8 заочно було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 15 ч. 2 ст. 115 КК України, у зв?язку з невстановленим місцем його мешканням.

Як вказує слідчий у клопотанні, обґрунтованість підозри ОСОБА_6 підтверджується зібраними матеріалами досудового розслідування. На даний час встановлені ризики того, що ОСОБА_6 може продовжити переховуватись від органу досудового розслідування та суду, а також вчинити новий злочин. Тому існують підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи з викладеного, сторона обвинувачення просить обрати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення строку дії ухвали.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання, вказавши, що підозра не обґрунтована і не вручена підозрюваному у встановленому порядку.

Вислухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

За приписами ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, запобіжні заходи, є заходами забезпечення кримінального провадження та застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно вимог ч. 1, 3 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Як встановлено ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог, викладених у ч. 2 ст. 177 КПК України, підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до рішення ЄСПЛ за скаргою № 25629/94 від «27» листопада 1997 року по справі «К.Ф. проти Німеччини», п. 57, обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Отже, застосування запобіжного заходу можливе лише у випадку доведеності обґрунтованої підозри.

Встановлено, що в провадженні СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002282 від 16.10.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Згідно клопотання, ОСОБА_6 16.10.2019 року приблизно о 9 год. 05 хв. разом з невстановленим слідством співучасником злочину діючи узгоджено в групі осіб заподіяли декілька ударів металевим молотком та дерев?яною битою в область голови ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого ОСОБА_7 були заподіяні тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми. Забій головного мозку другого ступеню. Перелом основи черепа «соскоподібний відросток». Забійні рани голови. Розрив шкіри зовнішнього слухового проходу справа. Гемоторея. Забій м?яких тканей обличчя. Закрита травма грудної клітини. Забій грудної клітини який за своїм характером відносить до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя у момент заподіяння. Довести злочин до кінця ОСОБА_6 не зміг з незалежних від нього причин.

Дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ч. 2 ст. 15 п. 15 ч. 2 ст. 115 КК України, його причетність до скоєного злочину встановлена.

14.12.2019 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за погодженням з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_8 заочно було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 15 ч. 2 ст. 115 КК України, у зв?язку з невстановленим місцем його мешканням.

Як видно з копії повідомлення про підозру, складеного 14.12.2019 року, його отримала мати ОСОБА_6 - ОСОБА_9 .

Проте нормами чинного КПК України не передбачено отримання повідомлення про підозру членом сім`ї підозрюваного або іншим близьким родичем. У разі, якщо підозрюваний переховується, повідомлення про підозру надсилається за його адресою проживання, або робиться оголошення про підозру на сайті офісу Генерального прокурора.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Одним із основних завдань кримінального провадження - є застосування належних правових процедур до всіх його учасників.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Беручи до уваги, що в матеріалах клопотання відсутні належні докази повідомлення ОСОБА_6 про підозру, що вказує на те, що він не набув у встановленому порядку статусу підозрюваного, вирішити питання про обрання йому запобіжного заходу не є можливим, оскільки такий застосовується лише до особи, підозрюваної у вчиненні злочину. Відтак, не знаходжу підстав для задоволення клопотання, тому у його задоволенні належить відмовити.

Керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 194, 199, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1