Справа № 717/1819/23

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2023 року слідчий суддя Кельменецького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1

з участю:

секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

керівника органу дізнання: ОСОБА_4

розглянув клопотання начальника сектору дізнання Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 про арешт майна. ВСТАНОВИВ:

Начальник сектора дізнання Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_3 , звернулася до суду із клопотанням, в якому просить накласти арешт на довідку військово-лікарської комісії за вих. №48/4671 від 31.05.2023 та тимчасове посвідчення військовозобов?язаного НОМЕР_1 від 31.05.2023 виданих на ім?я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які вилучені 18.09.2023 під час огляду місця події , що перебувають у володінні ОСОБА_5 .

В поданні зазначено, що сектором дізнання Дністровського РВП ГУНП в Чернівецькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000130 від 19 вересня 2023 року, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.4 ст. 358 КК України. Встановлено, що 18 вересня 2023 року від Державної прикордонної служби надійшло повідомлення про те, що в пункті пропуску „Росошани під час перетину державного кордону з України до Республіки Молдова, ОСОБА_5 надав документи, що дають право на виїзд за кордон з ознаками підробки. Під час огляду місця події було вилучено довідку військово-лікарської комісії за вих. №48/4671 від 31.05.2023 видану на ім?я ОСОБА_5 , про те, що він непридатний до військової служби з виключенням з військового обліку , протокол №65 від 31.05.2023 та тимчасове посвідчення військовозобов?язаного НОМЕР_1 від 31.05.2023 видане на ім?я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку за ст. 47А гр. ІІ Нак. МОУ402/08р.

Начальник сектора дізнання вважає, що вказані предмети відповідають вимогам ст. 167 КПК України та підлягають арешту.

На думку дізнавача, у разі не накладення арешту на вищевказане майно, воно може бути приховане, відчужене, пошкоджене чи знищене, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання та пояснив, що ОСОБА_5 проживає у Хмельницькій області, а вилучені документи нібито видані в м. Одеса. Таким чином виникли сумніви щодо їх підробки. Крім того, відповідь на запит направлений до РТЦК та СП, яким нібито видані ці документи, наразі не отримано.

Вислухавши думку прокурора та начальника сектора дізнання, дослідивши додані до клопотання копії документів, вважаю, що клопотання слід задовольнити.

Зокрема, керівник органу дізнання довела, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вилучені документи відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до положень ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді чи суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, відчуження.

Згідно вимог п.1 ч.2 ст.170, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та з цих підстав накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати ,що воно відповідає критеріям , зазначеним у ст.98 КПК України (а саме, є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення).

Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна.

Довідку військово-лікарської комісії яка нібито видана ІНФОРМАЦІЯ_2 за вихідним номером №48/4671 від 31 травня 2023 року та тимчасове посвідчення військовозобов?язаного НОМЕР_1 видане 31.05.2023 року видане на ім?я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , можливо використати як речові докази у кримінальному провадженні та без наявності даних доказів неможливо буде встановити істину по справі.

Згідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Постановою начальника сектору дізнання вилучені документи визнані речовими доказами.

Згідно до ч.11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Вважаю, що незастосування заборони користування та розпорядження вилученими документами, призведе до їх приховування, знищення, або використання.

Вважаю, що вилучені документи відповідають критеріям, визначеним ст.98 КПК України і можуть бути доказом кримінального правопорушення , передбаченого ч.4 ст.358 КК України, а тому наявні достатні підстави для накладення арешту на таке майно.

При прийнятті рішення про арешт майна також враховується розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна для власника такого майна.

Згідно до ч.4 статті 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Згідно до ч.3 статті 173 КПК України, відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання начальника сектору дізнання Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

На підставі пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, накласти арешт на довідку військово-лікарської комісії яка нібито видана ІНФОРМАЦІЯ_2 за вихідним номером №48/4671 від 31 травня 2023 року та тимчасове посвідчення військовозобов?язаного НОМЕР_1 видане 31.05.2023 року на ім?я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та заборонити ОСОБА_5 відчужувати, розпоряджатися та користуватися цими документами.

Виконання ухвали доручити начальнику сектору дізнання Дністровського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 , яку уповноважити на її виконання.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Копії ухвали вручити прокурору та керівнику органу дізнання.

Надіслати копію ухвали ОСОБА_5 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Слідчий суддя: