Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000313, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 191, ч.4 ст. 191, ч.5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про арешт майна, у якому просить накласти арешт на належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є підозрюваним у кримінальному провадженні №0000313 від 30.08.2022, рухоме та нерухоме майно, перелік якого наведено у клопотанні.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває вказане кримінальне провадження, у якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.03.2007 ОСОБА_4 призначено на посаду директора ТОВ «Аюдер-ХХІ» ().

У квітні 2018 року у невстановленому досудовим розслідування місці у ОСОБА_4 , як директора ТОВ «Аюдер-ХХІ» (), та директора Позаміського дитячого закладу оздоровлення та відпочинку «ЗМІНА» () ОСОБА_5 виник спільний злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, а саме коштами місцевого бюджету територіальної громади м. Києва, шляхом завищення вартості виконаних робіт і витрат за актами форми №КБ-2в, під час проведення капітального ремонту та реконструкції корпусів та приміщень Позаміського дитячого закладу оздоровлення та відпочинку «Зміна», який знаходиться за адресою Київська область, Бородянський район, с. Пилиповичі.

На виконання вказаного злочинного умислу 24.04.2018 між Позаміським дитячим закладом оздоровлення та відпочинку «ЗМІНА» () в особі директора ОСОБА_5 та ТОВ «АЮДЕР-XXI» () в особі директора ОСОБА_4 укладено договір №230418-01 про капітальний ремонт корпусу №5 Позаміського дитячого закладу оздоровлення та відпочинку «Зміна» Київської області, Бородянського району, с. Пилиповичі (код ДК 021:2015-45453000-7-Капітальний ремонт і реставрація) (ДСТУ Б.Д.1.1.-1:2013).

Відповідно до п.1.1. вказаного договору підрядник зобов?язався за завданням замовника на свій ризик, власними і залученими силами (якщо передбачено) виконати капітальний ремонт корпусу №5 Позаміського дитячого закладу оздоровлення та відпочинку «Зміна» Київської області, Бородянського району, с. Пилиповичі (код ДК 021:2015 - 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація) (ДСТУ Б.Д.1.1.-1:2013) (далі - роботи) відповідно до кошторисної документації, умов цього договору і передати їх замовнику у встановлений договором строк, а замовник зобов?язався надати підряднику фронт робіт, прийняти виконані роботи та повністю оплатити їх у порядку та розмірах, передбачених цим договором.

Відповідно до п.1.2. договору у разі відсутності проектно-кошторисної документації на момент початку робіт сторони складають дефектний акт, який підписується представниками обох сторін. На основі складеного дефектного акту розробляється зведений кошторисний розрахунок.

Відповідно до п.2.1. договору термін виконання робіт - протягом 45 календарних днів з 24.04.2018, але в будь-якому випадку до 25.05.2018. Строк виконання робіт відображається в календарному графіку виконання робіт, який є невід?ємним додатком до договору.

Відповідно до п.2.2. договору датою завершення робіт вважається дата прийняття замовником робіт та підписання сторонами акту приймання-здачі робіт. Виконання робіт підрядником може бути завершено достроково, за згодою замовника.

Відповідно до п.4.1. договору його вартість визначена зведеним кошторисним розрахунком вартості робіт і складає 3 404 359,60 грн., в тому числі ПДВ 567 393,27 грн.

Відповідно до п.4.2. договору здійснення попередньої оплати можливе, на розсуд замовника, для закупівлі матеріалів в розмірі до 30 % від вартості договору, а саме до 1 021 307 грн 88 коп., згідно постанови Кабінету Міністрів України №117 від 23.04.2014 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти».

Відповідно до п.4.3. договору розрахунки за цим договором здійснюються після виконання робіт, платежами за об?єкт у цілому або проміжними платежами, що визначається замовником, в безготівковій формі, в національній валюті, шляхом перерахування коштів на розрахунковий рахунок підрядника згідно акту приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3). Акти приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) мають бути погоджені (підпис та печатка) спеціалістом з технічного нагляду/організацією, що здійснює технічний нагляд. Спеціаліст з технічного нагляду/організація, що здійснює технічний нагляд, визначається замовником.

Відповідно до п.4.4. договору остаточна сума договору визначається після проходження експертизи кошторису (за потреби) та затвердження його відповідною спеціалізованою державною організацією та на підставі актів виконаних робіт, що відповідають затвердженому кошторису.

Відповідно до п.14.1. договір набирає чинності з дати його підписання і діє до 31.12.2018, в частині зобов?язань - до повного їх виконання, в частині гарантійних зобов?язань - до закінчення термінів гарантії, вказаних у цьому договорі.

Відповідно до п.3.6 ДСТУ-Н Б Д.2.4-2:2012 «Вказівки щодо застосування ресурсних елементних кошторисних норм на ремонтно-будівельні роботи» (далі - ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012) РЕКНр враховують специфічні ускладнені умови виконання ремонтно-будівельних робіт (багаторазова організація робочих місць, розосередженість обсягів робіт, обмежені можливості застосування високопродуктивних засобів механізації, підвищене використання ручного труда при виконанні виробничих процесів, при переміщенні матеріалів та будівельного смітті у робочий зоні та внутрішньо-будівельній території, тощо.

Згідно з п.3.15 ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012 норми витрат труда робітників, зайнятих на ремонтно-будівельних роботах, машиністів і часу експлуатації будівельних машин і механізмів у РЕКНр визначено на підставі існуючих технологій будівельного виробництва з урахуванням додаткових витрат труда робітників, зайнятих на ремонтно-будівельних роботах, на ненормовані витрати труда (багаторазова організація робочих місць, додаткові переходи в процесі виконання робіт, багаторазова зміна інструментів і пристосувань), пов`язані з організацією нормованого комплексного процесу.

Згідно з п.1.2 ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012 ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи є обов`язковими при визначенні вартості ремонту, що здійснюється за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів під державні гарантії.

Відповідно до п. 1.2 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 цей стандарт носить обов`язкий характер при визначені вартості будівництва об`єктів, що споруджуються за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.

В подальшому ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні ТОВ «Аюдер-ХХІ», за адресою м. Київ, вул. Антоновича, 97, у денний час доби, точну дату та час досудовим розслідуванням не встановлено, продовжуючи виконання спільного злочинного умислу, направленого на заволодіння чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, усвідомлюючи свої функціональні обов`язки, будучи обізнаними із положеннями договору №230418-01 від 24.04.2018, а також нормами національного стандарту України ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва», затвердженого наказом Мінрегіонбуду №293 від 05.07.2013, та достеменно знаючи про те, що грошові кошти за договором №230418-01 можливо отримати виключно на підставі актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт/та витрати/за формою КБ-3, заволоділи коштами місцевого бюджету територіальної громади міста Києва шляхом складання та підписання актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, до яких внесені завідомо неправдиві відомості щодо необґрунтованого завищення вартості виконаних робіт і витрат за актами форми №КБ-2в, а саме: завищення вартості обсягів робіт, завищення вартості загальновиробничих витрат у зв`язку з відсутністю розрахунків на оплату перших п`яти днів непрацездатності внаслідок захворювань (Н21), неефективне використання коштів, що призвело до завищення вартості та кількості матеріалів на загальну суму 928 513, 12 грн.

Внаслідок спільних умисних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_5 спричинено збитки ПДЗОВ «ЗМІНА», розпорядником коштів якого є місцевий бюджет територіальної громади міста Києва, на загальну суму 928 513, 12 грн.

В подальшому ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , діючи на виконання вказаного спільного злочинного умислу таким же чином, спричинили збитки ПДЗОВ «ЗМІНА» на загальну суму 1 232 352,43 грн.

Таким чином, внаслідок спільних умисних дій ОСОБА_4 та ОСОБА_5 завдано збитки місцевому бюджету територіальної громади міста Києва на загальну суму 2 379 717,57 грн.

08.09.2023 органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.5 ст. 191 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що підозрюваному на праві власності належить ряд об`єктів рухомого та нерухомого майна.

Так, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на праві власності належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 109.

Крім того, встановлено, що ОСОБА_4 є власником двох транспортних засобів:

- автомобіля Mercedes-Benz Sprinter 311 CDI, білого кольору, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , VIN: НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 ;

- автомобіля Mercedes-Benz Е 320С, чорного кольору, 1994 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_5 , VIN: НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_7 ,

що підтверджується відповідними реєстраційними картками транспортних засобів.

З огляду на наведене, вказуючи на те, що санкція ч. 5 ст. 191 КК України, за якою у тому числі оголошено підозру ОСОБА_4 , передбачає застосування додаткового покарання у виді конфіскації майна, з метою забезпечення конфіскації майна підозрюваного як виду покарання у разі його засудження за вчинення такого кримінального правопорушення, прокурор вказує на необхідність накладення арешту на усе вказане рухоме та нерухоме майно, що належить підозрюваному.

При цьому з метою забезпечення арешту майна прокурор просив проводити розгляд клопотання без повідомлення власника майна, щодо якого подане клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для розгляду клопотання за відсутності власника майна, з метою забезпечення арешту майна.

У судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, у якому клопотання підтримав з підстав, зазначених у ньому.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, а тому слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі прокурора та з урахуванням ч.4 ст. 107 КПК України без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню із наступних підстав.

Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000313, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 191, ч.4 ст. 191, ч.5 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

08.09.2023 у кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.5 ст. 191 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною десятою статті 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК).

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч.5 ст. 191 КК України.

Наявними в матеріалах клопотання документами підтверджується, що підозрюваному на праві власності належить наступне нерухоме та рухоме майно:

- квартира АДРЕСА_2 ;

- автомобіль Mercedes-Benz Sprinter 311 CDI, д.н.з. НОМЕР_2 ;

- автомобіль Mercedes-Benz Е 320С, д.н.з. НОМЕР_5 .

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 191 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів, а кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України - до особливо тяжких злочинів.

Санкцією ч. 5 ст. 191 КК України передбачено призначення додаткового покарання у виді конфіскації майна.

Таким чином, оскільки санкцією ч. 5 ст. 191 КК України передбачена конфіскація майна та є достатні підстави вважати, що суд може призначити таке покарання, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів прокурора у тому, що у випадку направлення обвинувального акту до суду за результатами судового розгляду кримінального провадження суд може призначити підозрюваному додаткове покарання у виді конфіскації майна, а тому існує необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно підозрюваного, з метою забезпечення конфіскації майна підозрюваного як виду покарання у разі його засудження за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України.

Слідчий суддя вважає, що в органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно може призвести до зникнення, втрати, пошкодження чи передачі вказаного майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, враховує правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором, у відповідності до ч.2 ст. 171 КПК України, доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Із урахуванням встановлених обставин та вказаних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до висновку, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому накладення арешту на вказане майно є необхідною умовою досягнення дієвості кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі наведеного, з метою забезпечення конфіскації як виду покарання, слідчий суддя, оцінивши в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги наслідки арешту майна для власника та третіх осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, приходить до висновку про наявність підстав для накладення арешту на належне підозрюваному ОСОБА_4 майно, яким є вищенаведені квартира та два транспортних засоби, із встановленням заборони користування, володіння та розпорядження таким майном.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000313, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 191, ч.4 ст. 191, ч.5 ст. 191 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме на:

- квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 109;

- автомобіль Mercedes-Benz Sprinter 311 CDI, білого кольору, 2008 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , VIN: НОМЕР_3 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 ;

- автомобіль Mercedes-Benz Е 320С, чорного кольору, 1994 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_5 , VIN: НОМЕР_6 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_7 ,

із встановленням заборони користування, володіння та розпорядження усім вищевказаним майном.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_6