Провадження № 1-кс/752/6898/23
У Х В А Л А

Іменем України

30 серпня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від розгляду клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_6 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000041 від 01.08.2023. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчим суддею ОСОБА_4 розглядається клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_6 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000041 від 01.08.2023. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

На адресу суду надійшла заява адвоката ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду вказаного клопотання. Заявляючи відвід слідчому судді ОСОБА_4 , адвокат наводить міркування про те, що Голосіївський районний суд міста Києва не був утворений у законний спосіб. Голосіївський районний суд міста Києва за даними Єдиного державного реєстру належить до сфери управління територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві, відтак, і діяльність Голосіївського районного суду міста Києва є незаконною, оскільки управління ним здійснює орган, який не мав і не має на те законних повноважень. При цьому, слідчий суддя отримує винагороду (заробітну плату), набуває стаж, має пільги та інші соціальні гарантії, визначені законодавством, саме у зв`язку з перебуванням на посаді незаконно існуючого суду. За таких обставин, а також з мотивів «корпоративної солідарності суддів» суддя не може визнати будь-які порушення закону при створенні та функціонуванні суду, в якому працює. У зв`язку з чим, суддя не може бути об`єктивним та неупередженим при розгляді цієї справи. За таких обставин, адвокат вважає, що відсутні гарантії того, що слідчий суддя може розглядати справу безсторонньо і ухвалити законне, обґрунтоване та справедливе судове рішення, а тому адвокат ОСОБА_3 просить відвести слідчого суддю ОСОБА_4 на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Відповідно ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або суду, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказана заява про відвід розподілена слідчому судді ОСОБА_1 .

Учасники, які беруть участь у кримінальному провадженні в судове засідання не з`явились, повідомлялись вчасно та належним чином.

При цьому адвокатом до судового розгляду подавалось клопотання про участь захисника в судовому засіданні в режимі відеоконференції, яке ухвалою слідчого судді від 30.08.2023 року залишено без задоволення з мотивів, викладених в останній.

Надалі, захисником подано клопотання про відкладення розгляду заяви на іншу дату у зв`язку із поданим ОСОБА_7 клопотання до Київського апеляційного суду про визначення підсудності.

Слідчий суддя зазначає, що до матеріалів не долучено документів на підтвердження повноважень здійснення захисту ОСОБА_8 - ОСОБА_7 , а тому відсутні підстави для прийняття рішення про відкладення розгляду заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 , оскільки обґрунтовані підстави для відкладення розгляду саме з ініціативи ОСОБА_3 , повноваження якої наявні в матеріалах справи.

Враховуючи те, що неявка вказаних осіб, згідно зі ст. 81 КПК України, не перешкоджає розгляду заяви про відвід, заявник без поважних причин не з`явився у судове засідання, підстави відводу слідчого судді, викладені захисником письмово, слідчий суддя вважає за можливе розглянути вказану заяву за відсутності заявника, прокурора.

Слідчий суддя, вивчивши заяву про відвід та матеріали клопотання, вважає необхідним відмовити в задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частиною 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Оскільки кримінальне процесуальне законодавство містить загальні вимоги до вмотивованості відводу, суд в оцінці вмотивованості відводу звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так, у справі «Білуха проти України» зазначено, що наявність безсторонності, відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції, повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У справі «Хаушильд проти Данії» Європейський суд з прав людини зазначив про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Обставини, на які посилається заявник, не можуть стверджувати про наявність упередженості судді. Заявник фактично не визнає легітимність відправлення правосуддя Голосіївським районним судом м. Києва, при цьому будь-якого рішення, прийнятого в установленому законом порядку в підтвердження вказаного факту адвокатом до справи не долучено, а тому обґрунтування, наведене в заяві про відвід слідчого судді, не може бути самостійними підставами для відводу.

Під час судового розгляду заяви про відвід судді, суд дійшов висновку про відсутність сумнівів в упередженості слідчого судді ОСОБА_4 чи обставин, які б свідчили про її особисту заінтересованість у результатах провадження.

Відповідно підстави для задоволення заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 відсутні.

Керуючись ст.ст. 75, 76, 81, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву про відвід слідчого судді залишити без задоволення.

2. Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1