Провадження № 1-кс/202/6630/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

15 серпня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 29.09.2022 за № 0000358, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, яке внесене до ЄРДР 29.09.2022 за № 0000358 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначає, що в провадженні СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській областіперебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000358 29.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 362, ч. 1 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи директором ТОВ «Імпекс ойл», за попередньою змовою з ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та службовими особами ТОВ «Імпекс Ойл», маючи якості лідерів та організаторів, широке коло зав`язків серед осіб підприємницька діяльність яких пов`язана з оптовою та роздрібною торгівлею пальним, будучи добре обізнаним з положеннями законодавства України, які регламентують порядок ліцензування виробництва та обігу пального та спирту етилового, зокрема Законом України від 23 листопада 2018 року № 2628-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо покращення адміністрування та перегляду ставок окремих податків і зборів» внесено зміни, зокрема, до Закону України від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» (далі - Закон № 481), відповідно до яких з 01.07.2019 запроваджується ліцензування діяльності усіх суб`єктів господарювання (далі - СГ), які здійснюють виробництво, зберігання, оптову та роздрібну торгівлю пальним, діючи умисно, з корисливих мотивів, знаходячись на території Полтавської області м. Кременчук, здійснюючи діяльність з оптової торгівлі пальним, в тому числі імпортованим на територію України, достовірно знаючи про незаконність виготовлення підакцизних товарів на ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод», їх якість та ціну, не будучи обізнаним з планами організованої групи та не перебуваючи в її складі, з метою особистого збагачення, обравши вчинення злочинів у сфері незаконної реалізації підакцизних товарів за готівку та реалізації під відсоток податкового кредиту та акцизу на паливо спрямованого на введення в легальний обіг фактично незаконно виготовлених підакцизних товарів. Попередньо узгодивши, механізм скоєння злочинів з ОСОБА_8 , які полягали в наступному: за замовленням ОСОБА_8 та ОСОБА_9 - ОСОБА_4 видавалися рахунки на оплату пального на адресу ТОВ «Прайм групп нафта» та ФОП « ОСОБА_10 », в подальшому здійснювалося підроблення видаткових та товарно-транспортних накладних з проведення безтоварних операцій з реалізації пального з ТОВ «Імпекс ойл» на адресу ТОВ «Прайм групп нафта» та ФОП « ОСОБА_10 », в подальшому при отриманні інформації від ОСОБА_8 та ОСОБА_9 про дані акцизного складу пересувного, яким буде транспортуватися незаконно виготовлений підакцизний товар з м. Павлоград на адресу ТОВ «Прайм групп нафта» та ФОП « ОСОБА_10 », вносив недостовірні відомості до єдиного реєстру акцизних накладних, щодо переміщення підакцизного товару з акцизного складу пересувного в акцизний склад пересувний, який фактично завантажувався на ТОВ «ПНЗ». В подальшому, після безготівково перерахунку коштів на розрахункові рахунки ТОВ «Імпекс ойл» від ТОВ «Прайм групп нафта» та ФОП « ОСОБА_10 », за фактично проведені безтоварні операції та надання зовні легального вигляду фактично незаконному виготовленню підакцизного товару здійснював передачу готівкових коштів ОСОБА_8 за різницею попередньо обумовлених наданих незаконних послуг.

ОСОБА_4 , спільно з ОСОБА_8 службовими особами ТОВ «Імпекс Ойл» та іншими невстановленими особами, за попередньою змовою групою осіб вчинив службове підроблення, несанкціоновану зміну інформації в Єдиному реєстрі акцизних накладних, виступаючи виконавцем.

04.08.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

Прокурор указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб.

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити.

Підозрюваний не визнавав обставини, викладені в повідомленні про підозру, заперечував щодо задоволення клопотання.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання.

Захисник ОСОБА_5 надав письмові заперечення в яких зазначив, що підозра є необґрунтованою, відсутні будь-які ризики, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Сторона обвинувачення не надала жодного доказу на підтвердження наявності ризиків. Також звертав увагу на особу підозрюваного, який одружений, має на утриманні неповнолітніх дітей та батьків пенсійного віку, стан здоров`я підозрюваного. Наголошував, що застава в розмірі 15 000 000 грн. є непропорційною, занадто надмірною, а тому вважає, що розмір застави на цій стадії кримінального провадження слід зменшити до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши у судовому засіданні доводи прокурора, думку підозрюваного та захисника, слідчий суддя приходить до таких висновків.

У провадженні в провадженні СУ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській областіперебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000358 29.09.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 362, ч. 1 ст. 366 КК України.

04.08.2023 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи недоведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Отже, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно такої особи запобіжного заходу, зокрема, у вигляді тримання під вартою.

При цьому, стороною захисту не надано доказів на підтвердження існування таких обставин, які б очевидно та беззаперечно свідчили про непричасність підозрюваного ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру, або вказували на необґрунтованість повідомленої підозри.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_4 підтверджується: протоколом негласних слідчих розшукових дій про результати зняття інформації з електронних комунікаційних мереж відносно ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколами негласних слідчих розшукових дій про результати спостереження за місцем; висновком експертів №3349/3793/3794-3802/3803-3821 за результатами проведення комплексної судової експертизи з дослідження нафтопродуктів і пально-мастильних матеріалів, товарознавчої та економічної експертизи від 23.02.2023; висновком експерта №СЕ-19/104-23/7875-ЕК за результатами проведення судової економічної експертизи від 27.03.2023; висновком експерта №СЕ-19/104-23/7887-ЕК за результатами проведення судової економічної експертизи від 28.03.2023; видатковими накладними: №230223/0001 від 23 лютого 2023 р.; №230228/0002 від 28 лютого 2023 р.; №230228/0003 від 28 лютого 2023 р.; №230303/0002 від 03 березня 2023 р.; №230306/0003 від 06 березня 2023 р.; №230310/0007 від 10 березня 2023 р.; №230310/0006 від 10 березня 2023 р.; №230314/0003 від 14 березня 2023 р.; №230314/0004 від 14 березня 2023 р.; №230315/0003 від 15 березня 2023 р.; №230315/0004 від 15 березня 2023 р.; №230317/0004 від 17 березня 2023 р.; №230317/0005 від 17 березня 2023 р.; №230318/0001 від 18 березня 2023 р.; №230321/0002 від 21 березня 2023 р.; №230323/0001 від 23 березня 2023 р.; №230324/0002 від 24 березня 2023 р.; №230325/0001 від 25 березня 2023 р.; №230327/0003 від 27 березня 2023 р.; №230328/0001 від 28 березня 2023 р.; №230329/0001 від 29 березня 2023 р.; №230330/0001 від 30 березня 2023 р.; №230331/0003 від 31 березня 2023 р.; №230331/0004 від 31 березня 2023 р. та іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК, виходячи з наступного.

Ризик переховування підозрюваного ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та/або суду існує та обумовлений тяжкістю ймовірного покарання та суворістю можливого вироку.

Слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 , ймовірно може сховати, знищити або спотворити, як безпосередньо так і через інших осіб, важливі для кримінального провадження речі та документи, які на цій стадії кримінального провадження ще не були одержані та належним чином зафіксовані органом досудового слідства. Тому, існування цього ризику слідчий суддя визнає спроможним.

Ризик впливу на свідків також існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом. Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, що вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях).

Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 має можливість незаконно впливати на інших підозрюваних існує, оскільки досудове розслідування, протягом якого орган досудового розслідування має можливість зібрати докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, наразі не завершено.

Також слідчий суддя погоджується із існуванням ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України та тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, а саме інформувати інших невстановлених досудовим розслідуванням осіб, спільно з якими вчиненні зазначені кримінальні правопорушення.

Існування інших ризиків, передбачених ст.177 КПК України слідчим суддею не встановлено, у зв`язку із тим, що прокурором не доведено.

Слідчим суддею також береться до уваги особа підозрюваного, який одружений, має на утриманні неповнолітніх дітей, який раніше не судимий, має постійне місце проживання, міцність його соціальних зв`язків, проте, зазначене, в світлі наведених вище фактичних даних, не є настільки переконливими та вагомими, щоб знизити встановлені слідчим суддею ризики до малоймовірних чи взагалі виключити їх існування.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Виходячи з положень п. 5) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки

Крім встановлених ризиків, передбачених п. 1, п. 2, п. 3, п. 4 ст. 177 КПК України, наявності обґрунтованої підозри, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_4 , наслідки кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, та вважає, що застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є недостатнім і не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

За таких обставин клопотання слідчого необхідно задовольнити, застосувавши до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15.09.2023.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Разом з цим, ч. 5 ст. 182 КПК України надає можливість у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних відповідно.

Враховуючи встановлені слідчим суддею ризики, передбачені п. 1, п. 2, п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , його майновий стан, застава у розмірі 1862 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 4 997 608 грн., на цьому етапі досудового розслідування, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підстав вважати вказаний розмір застави завідомо непомірним для підозрюваного, слідчий суддя не вбачає, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втратити заставу, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання перешкоджати встановленню істини у провадженні.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент до 15.09.2023 включно, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені частиною 5 статті 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 29.09.2022 за № 0000358, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України - задовольнити частково.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 362, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15.09.2023 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 1862 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 4 997 608 (чотири мільйони дев`ятсот дев`яносто сім тисяч шістсот вісім) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 15.09.2023 включно.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, не відлучатися з місця проживання (перебування), без дозволу слідчого, прокурора, суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування) та місця роботи; утриматись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави до 15.09.2023 включно.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1