ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2023 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

слідчого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000273 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 21 серпня 2023 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо останнього,

В С Т А Н О В И В

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором у кримінальному провадженні прокурором відділу Волинської обласної прокуратури ОСОБА_10 , звернувся до Луцького міськрайонного суду Волинської області із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 .

Ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 21 серпня 2023 року клопотання задоволено та застосовано щодо ОСОБА_9 запобіжний захід у виді тримання під вартою. Постановлено, що після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

В поданій апеляційній скарзі захисник вказує, що ухвала слідчого судді не може вважатися законною з огляду на чинні нормативно-правові акти та підлягає скасуванню. Просить ухвалу скасувати та прийняти нову, якою в задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, який виклав суть ухвали слідчого судді та доводи апеляційної скарги, пояснення захисника, який апеляційну скаргу підтримав та просив задовольнити, прокурора та слідчого, які апеляційну скаргу заперечили та просили залишити ухвалу слідчого судді без змін, дослідивши матеріали провадження, апеляційний суд доходить наступного висновку.

Відповідно до ч.6 ст.193 КПК України суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

З наведеної норми вбачається, що у випадку оголошення підозрюваного у міжнародний розшук та доведення прокурором підстав, передбачених ст.177 КПК України, суд може застосувати так звану попередню процедуру застосування до підозрюваного запобіжного заходу - обрання запобіжного заходу. Наступним етапом після затримання особи (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - є забезпечення розгляду за участю підозрюваного клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Отже, для оцінки необхідності обрання запобіжного заходу підозрюваному достатньо встановлення судом обставини оголошення підозрюваного у міжнародний розшук.

Додатковою умовою для такого висновку є наявність підстав, передбачених ст.177 КПК України. Частина перша статті 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з матеріалами клопотання, слідчим СУ ГУНП у Волинській області здійснюється досудове розслідування в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000273 від 15 червня 2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

02 березня 2015 року ОСОБА_11 у передбачений КПК України спосіб повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження та довідки щодо відомостей про осіб, які перетнули державний кордон України 31.12.2015 підозрюваний ОСОБА_12 виїхав за межі України та на даний момент не повернувся.

В зв`язку із викладеним, старшим слідчим в ОВС відділу розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СУ ГУНП у Волинській області ОСОБА_8 27.12.2022 винесено постанову про оголошення міжнародного розшуку підозрюваного ОСОБА_9 .

Чинний КПК України не визначає, якими саме доказами має бути доведено, що особа перебуває у будь-якому із видів розшуку. Однак регламентує, що про оголошення розшуку (державного, міждержавного, міжнародного) має бути винесена органом досудового розслідування відповідна постанова (ч.2 ст.281 КПК України). У даному випадку це і було здійснено слідчим, шляхом винесення постанови про оголошення підозрюваного в міжнародний розшук.

Будь-яких інших документів, зокрема, довідки Інтерполу, витягу з бази Інтерполу, тощо, зазначена норма закону (ч.2 ст.281 КПК України) не вимагає, як про це вказує захисник в своїй апеляційній скарзі.

Так, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є одним із обов`язкових документів, на підставі якого уповноважений орган запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну (Інструкція про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затверджена спільним наказом МВС України, ОГП, НАБ України, СБ України, ДБР, Мінфіну України, Мін`юсту України від 17 серпня 2020 року № 613/380/93/228/414/510/2801/5). Після затримання особи за межами України, слідчий, прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, або суд, який розглядає справу чи яким ухвалено вирок, готує клопотання про видачу особи в Україну, до якого серед інших документів обов`язково додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності (ч.1, п.1 ч.2 ст.575 КПК України).

Тобто, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є документом, на підставі якого здійснюється затримання особи за межами України, ухвалюється рішення про застосування екстрадиційного арешту для забезпечення видачі особи з метою притягнення до кримінальної відповідальності та здійснюється доставка особи на території України до місця кримінального провадження.

Слідчим суддею дотримано вимоги ч.6 ст.193 КПК України, згідно з якими слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Судове рішення про обрання ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою постановлене з дотриманням вимог ст.ст.177, 178, 183, 194 КПК України.

Наведені в клопотанні докази є фактичними даними, отриманими органом досудового розслідування шляхом проведення слідчих дій, й ці дані можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_12 міг вчинити кримінальні правопорушення, а значить підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що ОСОБА_12 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, а також те, що останній переховується від органу досудового розслідування, відсутній за місцем проживання, на виклики слідчого не з`явився, виїхав за межі території України, у зв`язку з чим оголошений у міжнародний розшук та те, що перебуваючи на волі може у подальшому переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків.

Постановляючи ухвалу про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов правильного висновку, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, про наявність, передбачених ч.1 ст.177 КПК України ризиків та про необхідність обрання ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з яким погоджується колегія суддів.

У свою чергу відповідно до ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, саме з метою забезпечення міжнародного розшуку підозрюваного, затримання його за межами України та видачу для притягнення до кримінальної відповідальності, а тому сторона обвинувачення і звернулася до слідчого судді з клопотанням про обрання ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, колегія суддів, враховує те, що ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу у порядку передбаченому ч.6 ст.193 КПК України фактично є заходом забезпечення кримінального провадження який застосовується для забезпечення присутності підозрюваного під час розгляду клопотання про застосування щодо нього запобіжного заходу, що є процесуальною гарантією забезпечення доступу до правосуддя, зокрема безпосередньої участі у розгляді питання яке стосується особи, а також гарантією реалізації права на захист.

Таким чином, доводи сторони захисту, викладені в апеляційній скарзі та наведені в ході апеляційного розгляду, з урахуванням наведених вище мотивів, не зменшують ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та не дають жодних підстав для скасування ухвали слідчого судді та відмови в задоволенні клопотання слідчого, як про це просить апелянт.

Будь-яких порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали суду першої інстанції, апеляційний суд не вбачає.

Керуючись ст.ст.376, 405, 407, 408, 422 КПК України, Волинський апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 21 серпня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 залишити без змін.

Ухвала є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: