СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/1165/23
Провадження № 1-кс/306/125/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.05.2023 року м. Свалява

Слідчий суддя Свалявського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погодженого прокурором Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000203 від 01.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся в суд із вищезгаданим клопотанням, посилаючись на те, що у період воєнного стану, близько 16 год. 20 хв., 30.04.2023 року невстановлена особа, перебуваючи в електричному вагоні потяга сполученням «Мукачево-Стрий», проїжджаючи с. Драчино, Мукачівського району, Закарпатської області таємно викрала мобільний телефон марки «Iphone», моделі «7 Plus», чорного кольору, з пошкодженим склом дисплея, в якому знаходилася сім-картка мобільного оператора «Лайфсел» № НОМЕР_1 , який знаходився в лівій кишені куртки неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 .

Відомості про дану подію було зареєстровано СВ відділення поліції №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000203 від 01.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка АДРЕСА_2 добровільно надала для огляду та вилучення мобільний телефон марки «Iphone», моделі «7 Plus», чорного кольору, з дефектом екрану у вигляді розбиття, з ІМЕІ НОМЕР_2 , який було вилучено та постановою слідчого визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Клопотання мотивує тим, що вищевказаний телефон має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, а тому виникає необхідність у накладанні арешту на тимчасово вилучене майно, з метою його збереження, запобігання псування, пошкодження чи знищення та необхідністю проведення ряду експертиз, тому виникає необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.

Учасники судового провадження в судове засідання не з`явилися.

Слідчий подав заяву про розгляд клопотання без його участі, так як буде зайнятий в проведенні інших слідчих дій, вимоги такого підтримав, наполягав на його задоволенні (а.с. 21).

За правилами ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників судового провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази у їх сукупності, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як убачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у провадженні СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження №0000203 від 01.05.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про те, що у період воєнного стану, близько 16 год. 20 хв., 30.04.2023 року невстановлена особа, перебуваючи в електричному вагоні потяга сполученням «Мукачево-Стрий», проїжджаючи с. Драчино, Мукачівського району, Закарпатської області таємно викрала мобільний телефон марки «Iphone», моделі «7 Plus», чорного кольору, з пошкодженим склом дисплея, в якому знаходилася сім-картка мобільного оператора «Лайфсел» № НОМЕР_1 , який знаходився в лівій кишені куртки неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 (а.с. 5).

Підставою внесення відомосте до ЄРДС стала заява ОСОБА_5 від 30.04.2023 року (а.с. 7-9).

Відповідно до пояснень ОСОБА_5 , він 30.04.2023 року, перебуваючи в електричному вагоні потяга сполученням «Мукачево-Стрий», виявив відсутність належного йому мобільного телефону (а.с. 10-11).

Як убачається з протоколу огляду місця події від 22.05.2023 року, проведеного на підставі заяви ОСОБА_6 , від 22.05.2023 року, остання добровільно надала для огляду та вилучення мобільний телефон марки «Iphone», моделі «7 Plus», чорного кольору, з дефектом екрану у вигляді розбиття, з ІМЕІ НОМЕР_2 , який було вилучено (а.с. 12, 16-17).

Постановою слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області від 16.05.2023 року вищевказаний мобільний телефон визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні (а.с. 18-19).

Відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_6 від 22.05.2023 року, остання повідомила, що вона працює продавцем в магазині «Мобілюкс» та 08.05.2023 року до магазину прийшов хлопець ромської народності, який попросив її прошити, на передодні знайдений ним, мобільний телефон марки «Iphone», моделі «7 Plus», чорного кольору, з дефектом екрану у вигляді розбиття, на що вона погодила. Однак, коли останній прийшов по телефон, повідомив свідку, що в нього не має коштів для оплати послуги та запропонував їй його купити, на що свідок погодилась (а.с.13-15).

Згідно вимог ч. 2 ст. 173 КПК України - при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість відшкодування шкоди , завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З системного аналізу зазначеної статті КПК України в сукупності з іншими його нормами можна зробити висновок, що арешт, як захід забезпечення кримінального провадження може бути застосований слідчим суддею виключно у випадку коли щодо майна, на яке просять накласти арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої законом від 17.07.97 № 475/97-ВР, передбачено право фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Положення ч. 4 ст. 173 КПК України визначають обов`язок суду застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Зважаючи на те, що твердження слідчого підтверджені належними, допустимими доказами, перевіривши додані до матеріалів клопотання докази, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити, наклавши арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події від 22.05.2023 року майно, із забороною використовувати та розпоряджатися тимчасово вилученим майном, до прийняття кінцевого рішення у даному кримінальному провадженні.

Крім того, необхідно зазначити, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до ст. 175 КПК України - ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 170-173, 175, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «Iphone», моделі «7 Plus», чорного кольору, з дефектом екрану у вигляді розбиття, з ІМЕІ НОМЕР_2 із забороною його подальшого використання та розпорядження - до прийняття кінцевого рішення по даному кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати учасникам судового процесу не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ

СВАЛЯВСЬКОГО РАЙОННОГО СУДУ

ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ ОСОБА_1