ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2423/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 14 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002689, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Суха Балка, Доманівського району, Миколаївської області, українця, громадянина України, з неповною середньою освітою, неодруженого, офіційно непрацевлаштованого, військовослужбовця в/ч НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 14 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002689, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 15 липня 2023 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження за № 89 від 14 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що 13 березня 2022 року ОСОБА_5 відповідно до статей 19, 20 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», Мобілізаційної директиви Головнокомандувача Збройних сил України від 24 лютого 2022 року №32/321/501/13т, та згідно Указу Президента України від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» призвано на військову службу під час мобілізації ІНФОРМАЦІЯ_2 та направлено для проходження військової служби до військової частини НОМЕР_1 .

Згідно ч. 1 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» №2232-XII від 25.03.1992 з 13 березня 2022 року ОСОБА_5 набув статусу військовослужбовця і під час проходження військової служби повинен, окрім іншого, дотримуватися вимог статей 17, 65 Конституції України, статей 11, 16, 49 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, затвердженого Законом України №548-XIV від 24.03.1999, статей 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, затвердженого Законом України №551-XIV від 24.03.1999, Військової Присяги, які вимагають від нього свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути хоробрим, ініціативним і дисциплінованим, постійно бути зразком високої культури, скромності і витримки, берегти військову честь, захищати свою і поважати гідність інших людей, бути ввічливим і дотримуватись військового етикету, поводитися з гідністю і честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

Проте, в порушення зазначених вимог законодавства ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, вчинив умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечну для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого.

Так, 13 липня 2023 року приблизно о 18 год. 00 хв., ОСОБА_5 знаходився в приміщенні шинку «Білий налив» за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна, 3, куди прийшов ОСОБА_7 .

У цей час, ОСОБА_5 звернувся до ОСОБА_7 та між ними виник раптовий словесний конфлікт, у ході якого у ОСОБА_5 , виник прямий злочинний умисел, спрямований на заподіяння ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для його життя в момент заподіяння. Внаслідок чого, ОСОБА_5 наніс потерпілому ОСОБА_7 один цілеспрямований удар лівою рукою в обличчя.

Після цього, ОСОБА_5 взяв за плечі ОСОБА_7 та пихнув з дверей на вулицю, внаслідок чого останній впав на землю перед приміщенням шинку «Білий налив» за адресою: м. Київ, вул. Пасхаліна, 3. Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на нанесення тілесних ушкоджень потерпілому, ОСОБА_5 наніс численні хаотичні удари в область голови потерпілому ОСОБА_7 , спричинивши таким чином останньому тяжкі тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку тяжкого ступеню, гострої субдуральної гематоми над лівою півкулею головного мозку, компресійно-дислокаційного синдрому.

Внаслідок отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_7 госпіталізовано до КНП «КМКЛ ШМД», де ІНФОРМАЦІЯ_3 потерпілий помер.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просила суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4,5 частини першої статті 177 КПК України. Вважаючи, що підозрюваний обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 10 років, у зв`язку із чим, розуміючи тяжкість покарання у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого злочину, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання. Також, може вплинути на свідків, що фактично створить умови для здійснення впливу на них, у тому числі, шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій. Окрім цього, розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки, ризик втечі для нього, як військовослужбовця, маючи певну підтримку серед інших військовослужбовців, може будь-яким чином здійснювати вплив на свідків. Імовірність впливу на свідків за допомогою насилля складатиме суть ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджання кримінальному провадженню будь-яким чином. Крім цього, підозрюваний, перебуваючи на волі, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, в якому підозрюється, як військовослужбовець, може умисно вчинити самокалічення або симулювати хворобу, підробивши для цього відповідні документи або іншим обманом, щоб не перебувати в умовах ізоляції до завершення досудового розслідування. З - поміж іншого, виконуючи бойові завдання в складі свого підрозділу, має доступ до зброї на бойових позиціях в умовах воєнного стану, що само по собі утворює реальний ризик вчинити кримінальне правопорушення із застосування зброї. Крім того, бажання підозрюваного уникнути відповідальності та тяжкість покарання, що йому загрожує, безумовно свідчать про можливість втечі підозрюваного. Просила врахувати, що відносно підозрюваного порушено кримінальне провадження за самовільне залишення військової частини, а також Дніпровським УП ГУ НП в м. Києві внесено відомості до ЄРДР відносно ОСОБА_5 за частиною першою статті 122 КК України. Просила суд застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на Гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_4 та не визначати альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину із застосування насильства.

Також, на думку прокурора, необхідно врахувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України, відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваного.

Адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав що зазначені прокурором ризики необґрунтовані, жодних доказів того, що ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування прокурором до клопотання не долучено, як і не долучено доказів здійснення тиску на свідків. Також просив врахувати, що відсутні будь-які докази того, що він самовільно залишив військову частину, стороною обвинувачення не вчинено жодних дій та не зібрано доказів на підтвердження вказаного. Просив у задоволенні клопотання відмовити та застосувати до підозрюваного запобіжних захід - особисте зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні вказав, що перебуває у місті Києві у відпустці, самовільно військову частину не залишав, потерпілого вдарив лише один раз, бо той чіплявся до нього у барі «Білий налив», так як написали у клопотанні він потерпілого не бив. Алкоголь вживав лише в барі, на вулиці, в громадському місці не пив. Просив у задоволенні клопотання відмовити, підтримав думку свого адвоката.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження за № 89 від 14 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України.

14 липня 2023 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.

14 липня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 121 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: рапорт про вчинене кримінальне правопорушення; довідку № 133 з КНП «КМКЛ ШМД»; протокол огляду місця події від 13.07.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від. 14.07.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 14.07.2023; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 14.07.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 14.07.2023; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 14.07.2023; протокол затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 від 14.07.2023, інші матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України.

Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що підозрюваний міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною другою статті 121 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною другою статті 121 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 4 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, вливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, а саме умисне тяжке тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого (ч. 2 ст. 121 КК України), будучи військовослужбовцем, що вказує на високий ступінь небезпеки загальносуспільних прав та інтересів, після вживання алкогольних напоїв здатен до агресії, неконтрольованої поведінки. При цьому слідчим суддею враховується його роль у вчиненні такого злочину, й усвідомлення наслідків покарання, що є достатньо вагомими підставами для прийняття спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування. Також слідчим суддею враховується, що підозрюваний немає місця реєстрації та постійного місця проживання в Києві та вказав у судовому засіданні, що перебуває у місті Києві у відпустці, що додатково свідчить про можливість переховування підозрюваного від органів досудового розслідування через можливість вільної зміни місця проживання/перебування, у випадку його не повернення у військову частину, де він проходить військову службу.

Слідчим суддею відхиляються доводи сторони обвинувачення щодо самовільного залишення підозрюваним військової частини у Миколаївській області, оскільки на підтвердження вказаного до клопотання не долучено жодного доказу, а надана інформаційна довідка, з огляду на її оформлення та зміст - не є таким доказом.

При цьому суд бере до уваги те, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

Крім цього, слід врахувати таку обставину як можливість вільного перетину меж міста Києва, зміни зовнішності, з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово непідконтрольна Україні.

Слідчий суддя враховує той факт, що діючий на території України режим обмеження права військовозобов`язаних чоловіків у виїзді за кордон жодним чином не свідчить про відсутність вказаного ризику, оскільки стосується обмеження виїзду за кордон у законний спосіб та не виключає можливості здійснення спроб перетнути кордон незаконно, з огляду на те, що наразі частина державного кордону України не контролюється, а тому такий спосіб не може виключатися, як неможливий.

Ризик впливу на свідків є обґрунтованим, з урахуванням визначеної КПК України процедури отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від вказаних осіб та дослідження їх судом.

З урахування сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, тяжкого злочину, який ним вчинений, в силу характеру вчиненого ним діяння та одночасної потереби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя приходить до висновку про те, що слідчий довів обґрунтованість ризиків вчинення інших кримінальних правопорушень, у тому числі, пов`язаних з приховуванням вказаного кримінального правопорушення, у якому підозрюється, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Також слідчий суддя враховує відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків (не одружений, дітей не має), притягнення його до адміністративної відповідальності 13 липня 2023 року за частиною другою статті 178 КУпАП, а саме: за перебування в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці о 20:20 год по вул. Привокзальна, 3 в м. Києві та складання відносно нього працівниками Дарницького УП ГУ НП в м. Києві 13 липня 2023 року протоколу про адміністративне правопорушення за статтею 173 КУпАП, а саме: перебування в стані алкогольного сп`яніння на залізничному вокзалі «Дарниця» та висловлювання нецензурними словами на адресу перехожих (порушення громадського порядку та спокою громадян), що додатково характеризує його як людину схильну до порушення встановленого порядку.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція частини другої статті 121 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України. Приймаючи таку позицію, слідчий суддя враховує показання підозрюваного та захисника, але окрім їх показань у судовому засіданні інших доказів стороною захисту надано не було.

Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (пункти 1, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно підозрюваного підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В той же час, під час судового засідання не встановлено обставин можливості застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як домашній арешт, оскільки він є військовослужбовцем за призовом під час мобілізації, призваний до Збройних Сил України та проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ).

Суд не вбачає підстав для застосування до підозрюваного особистого зобов`язання, оскільки з огляду на обставини вчиненого кримінального правопорушення, його тяжкість, а також на особистість підозрюваного, вказаний запобіжний захід також не буде дієвим.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 14 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002689, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на шістдесят днів - підлягає задоволенню.

При цьому суд зазначає, що строк тримання під вартою 60 днів рахується з моменту фактичного затримання підозрюваного, а саме - з 14 липня 2023 року з 11:23 год.

Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно із частиною четвертою вказаної статті слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який вчинено із застосуванням насильства.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого, слідчий суддя не вбачає підстав для визначення підозрюваному альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_5 14 липня 2023 року було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 121 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав підозрюваного. Судом також перевірено, що підозрюваного затримали в порядку статей 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням його на Гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_4 строком на 60 днів, тобто до 11 вересня 2023 року до 11:23 год.

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави стосовно підозрюваного ОСОБА_5 не визначати.

Строк дії ухвали - до 11 год.23 хв. 11 вересня 2023 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду проголошено 20 липня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .