Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/383/2023 Справа № 641/1414/23
УХВАЛА
06 квітня 2023 року м. Харків
Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина
України, не одруженого, не працюючого, з середньою освітою, проживаючого за адресою:
АДРЕСА_1 , раніше судимого, -

До Комінтернівського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого Слідчого відділу відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погодженого прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , в якому вона просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 , 20.02.2023 року під час воєнного стану, оголошеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» та введеного в дію Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року, вчинив умисне кримінальне правопорушення проти власності за наступних обставин.
Так, 20.02.2023 року у період з 20 год. 00 хв. до 2 год. 30 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування не представилось можливим встановити, ОСОБА_5 , перебуваючи в коридорі квартири АДРЕСА_2 , яка на праві власності належить його матері та в якій вони спільно проживають, під час розмови зі своєю матір`ю ОСОБА_7 , побачив у неї в руках належний їй мобільний телефон ТМ «Vivo Y1915 4/128Gb» реалізуючи свій раптовий виниклий злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна з корисливим мотивом, з метою отримання незаконного особистого збагачення доходу за рахунок чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, розуміючи протиправність свого злочинного діяння, відкрито, в умовах воєнного стану, правою рукою ривком вихватив з лівої руки матері ОСОБА_7 , мобільний телефон ТМ «Vivo Y1915 4/128Gb», imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , який належить останній на праві власності, вартістю 2209 гривень та тримаючи вказаний викрадений телефон у своїй правій руці ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши матері ОСОБА_7 , яка є особою, з якою він перебуває у сімейних відносинах, матеріальну шкоду на суму 2209 гривень.
В обґрунтування клопотання слідчий посилався на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення які відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за які законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а тому маються підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, намагаючись тим самим уникнути кримінальної відповідальності за вчинений ним злочин, незаконно впливати на потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати кримінальне правопорушення у якому підозрюється.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного та просили його задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні проти клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, та просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши думку прокурора, слідчого, та підозрюваного, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного.
Судовим розглядом встановлено, що 06.04.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабежу), вчиненому в умовах воєнного стану, що у відповідності до ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується доказами, які зібрані під час досудового розслідування.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно із п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор не доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею цього Кодексу.
Підозрюваний ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, а також раніше судимий, в тому числі за корисливі злочини проти власності, та підозрюється у скоєнні нового умисного злочину, не працює, не має міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, у нього відсутні джерела існування, отже є обґрунтовані підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, та незаконно впливати на потерпілу з якою проживає в одному житловому приміщенні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати кримінальне правопорушення у якому підозрюється.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Таким чином, суд вважає встановленим існування ризиків передбачених ст. 177 КПК України, та необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначеному ризику.
Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Однак, враховуючи існування вищезазначених ризиків, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_5 тяжкого кримінального правопорушення проти власності, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному в разі визнання винуватим у вчиненні злочину у якому він підозрюється; дані про особу підозрюваного, з метою забезпечення дієвості вказаного кримінального провадження застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому суд застосовує до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Судом враховано аргументи, які наводилися підозрюваним ОСОБА_5 , проте в даному конкретному випадку суд приходить до переконання, що ці аргументи не переважують вимог суспільного інтересу, який полягає у встановленні істини у справі, недопущенні перешкоджанню цьому, забезпеченні належної процесуальної поведінки підозрюваного і виконання процесуальних рішень.
Разом з тим, виходячи з принципів, закріплених в ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, суд, обираючи ОСОБА_5 запобіжний захід, вважає за необхідне періодично, але не рідше, ніж раз на два місяці переглядати питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.
При постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним виконання обов`язків, передбачених КПК України.
Судом, відповідно до ст.182 КПК України визначається розмір застави та встановлюється обов`язок виконання підозрюваним одного або кількох обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 184, 192-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор».
Строк тримання під вартою рахувати з 06 квітня 2023 року з 16 години 20 хвилин взявши його під варту в залі суду.
Виконання ухвали доручити начальнику відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.
Строк дії ухвали до 04 червня 2023 року.
Визначити розмір застави ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 107 360 (сто сім тисяч триста шістдесят) гривень 00 копійок.
Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти після внесення застави на вказаний рахунок, згідно до ч. 4 ст. 202 КПК України.
У разі внесення застави, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом;
- не залишати цілодобово місце постійного проживання АДРЕСА_1 ;
- не відлучатися з Харківської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- здати на зберігання до Слобідської окружної прокуратури м. Харкова свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.
Виконання даної ухвали в частині контролю за виконанням підозрюваним покладених на нього обов`язків доручити відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя- ОСОБА_1