Справа 712/132/23
Провадження № 1-кс/712/136/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянув у відкритому судовому засіданні, в залі суду клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 7 ст. 1111 КК України,-

В С Т А Н ОВ И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся старший слідчий в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області підполковник юстиції ОСОБА_7 з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Красноармійськ Донецької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 7 ст. 1111 КК України, до закінчення строку досудового розслідування, тобто до 18.02.2023, без можливості внесення застави.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим відділом УСБУ в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000192, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 і ч. 7 ст. 1111 КК України.

Громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи з прямими умислом, за попередньою змовою з невстановленою особою, яка користується псевдонімом « ОСОБА_8 » і на сьогоднішній день перебуває на тимчасово окупованій території України, у період з 14.09.2022 по 26.10.2022 надавав допомогу незаконному збройному формуванню «народній міліції днр» шляхом збору та передачі інформації щодо місць дислокації підрозділів ЗСУ. Реалізуючи свій злочинний намір, ОСОБА_5 особисто збирав дані щодо місць дислокації підрозділів ЗСУ у Чугуївському районі Харківської області та за допомогою Інтернет-мережі передавав їх невстановленій особі, яка користується псевдонімом « ОСОБА_8 ». Остання, в свою чергу, за допомогою Інтернет-мережі передавала вказану інформацію представнику незаконного збройного формування «народній міліції днр» ОСОБА_9 , який з липня 2014 року по теперішній час бере участь у терористичній організації «днр», виступаючи як заступник начальника «народної міліції днр», прес-секретар «народної міліції днр».

17.11.2022 ОСОБА_5 затримано у порядку п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України.

18.11.2022 о 13 год. 40 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 і ч. 7 ст. 1111 КК України КК України.

19.11.2022 ухвалою слідчого судді Соснівського районного м. Черкаси стосовно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 15.01.2023 включно.

04.01.2023 постановою заступника керівника Черкаської обласної прокуратури строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000192 продовжено до 3х місяців, тобто до 18.02.2023.

У матеріалах кримінального провадження міститься достатньо фактичних даних для обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного злочину, які містяться у протоколах слідчих дій та інших документах, а саме: протоколі за результатами проведення НСРД від 10.11.2022 № 5/1/2438; протоколі за результатами проведення НСРД від 10.11.2022 № 5/1/2439; протоколі за результатами проведення НСРД від 10.11.2022 № 5/1/2440; протоколі огляду від 13.11.2022 Інтернет-ресурсів щодо ОСОБА_9 ; протоколі огляду від 13.11.2022 соціальної мережі «ВКонтакте»; протоколі огляду від 13.11.2022 Інтернет-ресурсу «Google Maps»; протоколі обшуку від 17.11.2022 за місцем мешкання ОСОБА_5 ; протоколі допиту свідка ОСОБА_10 від 17.11.2022; протоколах огляду від 18.11.2022, 19.11.2022 та 05.12.2022 телефону ОСОБА_5 ; протоколі огляду від 04.12.2022 інформації щодо так званих «трафіків» за місцем розташування sim-карти, якою користувався ОСОБА_5 ; протоколі огляду Інтернет-ресурсів від 04.12.2022; протоколі допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 29.11.2022; інших зібраних в кримінальному провадженні доказах.

Завершити досудове розслідування в установлений строк не виявляється за можливе, оскільки на сьогоднішній день у кримінальному провадженні: не встановлено та не допитано усіх свідків, які б могли підтвердити місця дислокації та руху підрозділів ЗСУ, інформацію про які ОСОБА_5 передавав представникам т. зв. «днр»; не закінчено проведення негласних слідчих (розшукових) дій та, відповідно, не здійснено розсекречення матеріалів за їх наслідками, а також матеріалів щодо організації їх проведення.

Окрім цього також необхідно провести ряд інших процесуальних дій, спрямованих на закінчення досудового розслідування.

Інформація, яку буде отримано в результаті проведення перелічених слідчих (розшукових) та процесуальних дій надасть можливість органу досудового розслідування встановити обставини, які мають важливе значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Підставою для продовження строку тримання особи під вартою є наявність ризиків, що підозрюваний ОСОБА_5 , знаходячись на волі: буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України); буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України); може вчинити інші злочини чи продовжити злочини, у яких підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Зазначені ризики продовжують існувати, оскільки: знаходячись на волі, підозрюваний зможе відновити доступ до свого акаунту у месенджері «Telegram» та знищити дані, які доказують його вину у скоєнні інкримінованого злочину або продовжувати передавати відомості щодо дислокації ЗСУ; орган досудового розслідування володіє вагомими доказами, які вказують на винуватість ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину; ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання строком від 12 до 15 років позбавлення волі; на сьогоднішній день в Україні введено указом Президента України воєнний стан, в умовах якого вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину набуває особливо небезпечного характеру; підозрюваний має яскраво виражені проросійські настрої; підозрюваний має знайомих як на тимчасово окупованій території України, так і в рф, тому для уникнення відповідальності, він, знаходячись на волі, може переховуватися на вказаних територіях.

Таким чином, органом досудового розслідування, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, встановлено наявність обґрунтованих ризиків передбачених п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України і обставин, які підтверджують ці ризики, а також установлено, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе запобігти переліченим ризикам, що не здатен забезпечити інший більш м`який запобіжний захід.

Водночас, відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Указом президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан строком на 30 днів, тобто до 05 год. 30 хв. 26.03.2022. На сьогоднішній день на підставі Указу Президента України ОСОБА_11 від 12.08.2022 № 573 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф, воєнний стан на території України продовжено строком на 90 діб, тобто з 05 год. 30 хв. 23.08.2022 по 05 год. 30 хв. 21.11.2022, окрім того на підставі Указу Президента України ОСОБА_11 від 17.11.2022 № 2738 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», воєнний стан на території України продовжено строком на 90 діб, тобто з 05 год. 30 хв. 21.11.2022 по 05 год. 30 хв. 19.02.2023.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання повністю підтримали та просили його задовольнити. Вказували на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Захисник та підозрюваний в судовому засіданні заперечували щодо продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили відмовити в продовженні строку запобіжного заходу тримання під вартою та обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. В разі задоволення клопотання просили застосувати заставу.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також неможливість завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку запобіжного заходу до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Розглядаючи заявлені клопотання, суд, відповідно до ст. 178 КПК України, крім наявності вищезазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

Встановлено, що слідчим відділом УСБУ в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000192, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.09.2022 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 і ч. 7 ст. 1111 КК України.

17.11.2022 ОСОБА_5 затримано у порядку п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України.

18.11.2022 о 13 год. 40 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28 і ч. 7 ст. 1111 КК України КК України.

19.11.2022 ухвалою слідчого судді Соснівського районного м. Черкаси стосовно підозрюваного ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 15.01.2023 включно.

04.01.2023 постановою заступника керівника Черкаської обласної прокуратури строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000192 продовжено до 3х місяців, тобто до 18.02.2023.

Слідчим у клопотанні наведений перелік слідчих та процесуальних дій, без проведення яких закінчення досудового розслідування є неможливим.

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 закінчується 15.01.2023.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точку зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нею обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього та дослідивши кримінальне провадження є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_5 у кримінальному правопорушенні.

Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного закінчується 15.01.2023 року, але в судовому засіданні встановлено, що на даний час ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що також підтверджені в ухвалі від 19.11.2022 слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , не зменшилися та є достатні підстави вважати, що підозрюваний усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, відсутність соціальних та родинних зв`язків, нерухомості тощо, може вживати спроби переховуватись від правоохоронних органів та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші злочини чи продовжити злочини, у яких підозрюється.

Зазначені ризики продовжують існувати, оскільки знаходячись на волі, підозрюваний ОСОБА_5 зможе відновити доступ до свого акаунту у месенджері «Telegram» та знищити дані, які доказують його вину у скоєнні інкримінованого злочину або продовжувати передавати відомості щодо дислокації ЗСУ.

Орган досудового розслідування володіє вагомими доказами, які вказують на винуватість ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання строком від 12 до 15 років позбавлення волі.

Підозрюваний ОСОБА_5 має яскраво виражені проросійські настрої; має знайомих як на тимчасово окупованій території України, так і в рф, тому для уникнення відповідальності, він, знаходячись на волі, може переховуватися на вказаних територіях.

Указом президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан строком на 30 днів, тобто до 05 год. 30 хв. 26.03.2022. На сьогоднішній день на підставі Указу Президента України ОСОБА_11 від 12.08.2022 № 573 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією рф, воєнний стан на території України продовжено строком на 90 діб, тобто з 05 год. 30 хв. 23.08.2022 по 05 год. 30 хв. 21.11.2022, окрім того на підставі Указу Президента України ОСОБА_11 від 17.11.2022 № 2738 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», воєнний стан на території України продовжено строком на 90 діб, тобто з 05 год. 30 хв. 21.11.2022 по 05 год. 30 хв. 19.02.2023.

В умовах воєнного стану вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому злочину набуває особливо небезпечного характеру.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя врахував наявність ризиків, передбачених пунктами ч.1 ст. 177 КПК, а також тяжкість покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 та з огляду на суспільну небезпечність самого кримінального правопорушення, в якому він підозрюється та його наслідків, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилався слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інші злочини чи продовжити злочини, у яких підозрюється.

Отже, існують передбачені законом підстави для продовження строку тримання підозрюваного під вартою.

Ризики, зазначені в ухвалі слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 на даний час не відпали.

Жоден менш обтяжливий запобіжний захід у виді домашнього арешту чи особистого зобов`язання не дозволить мінімізувати вищевказані ризики.

Європейський суд з прав людини, зокрема у викладених рішеннях по справах «Калашников проти Росії», «Томазі проти Франції» та інших, роз`яснив, що сама по собі тяжкість злочину згідно повідомлення особі про підозру, не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За роз`ясненнями п.п. 3, 13 постанови Пленуму Верховного Суду №4 від 25 квітня 2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України від 11 червня 2004 року №10 та від 24 жовтня 2008 року №15), взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинувачуваним процесуальних обов`язків, і його належної поведінки; обов`язковою умовою взяття під варту (виходячи з його правової природи) має бути обґрунтована впевненість в тому, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Вирішуючи дане питання, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини з приводу того, що серйозність пред`явленого обвинувачення і ризик втечі може бути аргументом лише при обранні запобіжного заходу і відповідно до п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованості підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і продовження тримання під вартою може бути виправданим тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості.

Суспільний інтерес в даному конкретному випадку полягає у виконанні завдань, які передбачені ст. 2 КПК України, зокрема, у захисті інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охороні прав, свобод та інтересів інших учасників кримінального провадження, а також забезпеченні швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, і який, незважаючи на презумпцію невинуватості обвинувачених, превалює над принципом поваги до свободи особистості, про що зазначено у п. 79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 року.

Відповідно до правової позиції викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів та не вважає беззаперечно достатніми підстави для зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статі.

Відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

Відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним не визначати підозрюваному розмір застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-178, 182, 184, 193, 194, 196-198 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Черкаській області ОСОБА_7 , погоджено прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 7 ст. 1111 КК України задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою до закінчення строку досудового розслідування, тобто до 18.02.2023 включно з утриманням у Державній установі «Черкаський слідчий ізолятор», без визначення розміру застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному ОСОБА_5 , слідчому для виконання, прокурору для відома, та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк, з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1