Справа № 953/2706/23
н/п 1-кс/953/2671/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" квітня 2023 р. м. Харків

Слідчий суддя Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000094 від 16.03.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

11 квітня 2023 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000094 від 16.03.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт тимчасово вилученого майна 10.04.2023, добровільно наданого інженером АТ «Укртелеком» ОСОБА_4 , а саме: кабель ТППепЗ 100х2х0,5 у кількості 7 метрів, що належить Харківської філії АТ «Укртелеком», , юридична адреса: 61010, м.Харків, наб. Нетічінська, 8, представником якого за довіреністю є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса для кореспонденції: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає наступне.

Слідчим відділом Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2023 за № 0000094 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що до Київської окружної прокуратури м. Харкова надійшли матеріали, зареєстровані в ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України» (Журнал єдиного обліку) Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області від 19.12.2022 №18033 за заявою представника «Укртелеком» ОСОБА_6 щодо крадіжки кабелю за адресою: м. Харків, вул. Поздовжня, 1.

Відомості про кримінальне правопорушення, відповідно до вимог ст.214 КПК України, внесено прокурором Київської окружної прокуратури міста Харкова 16.03.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000094 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та розпочато досудове розслідування.

Під час подальшого проведення досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню встановлено наступне. Згідно відповіді № 28-05/85 від 10.04.2023 року на запит слідчого, від АТ «Укртелеком» була отримана наступна інформація.

Так, 17.12.2022 в 01.52 спрацювала охоронна сигналізація на кабельній лінії зв`язку, за адресою: м. Харків, вул. Повздовжня, 1, підвальне приміщення. На місце інциденту була викликана, за телефоном, нічна група захисту, яка діє на підставі укладеного між Приватним підприємством «ІНЕКС ІМПУЛЬС» (далі ПП «ИИ») та Харківською філією АТ «Укртелеком» договору від 20.12.2021 №63А000-3803/21. На місце виклику о 02.30 часу 17.12.2022 прибула нічна група захисту під керівництвом співробітника ПП «ИИ» ОСОБА_7 . За результатами огляду підвального приміщення за адресою: м. Харків, вул.Повздожня,1 було виявлено викрадений та кинутий в підвальному приміщенні кабель електрозв`язку марки ТППепЗ 100х2х0,5 у кількості 7 м, який був зібраний та переданий на дільницю, за адресою: м. Харків, вул. Сумгаїтська,9А. В подальшому, кабельниками-спаювальниками лінійної дільниці мережі доступу №1, 19.12.2023 було здійснено обстеження місця інциденту-підвальне приміщення, за адресою: м. Харків. вул.Повздожня,1 та виявлена відсутність кабелю електрозв`язку марки ТППепЗ 100х2х0,5 у кількості 7м, що відповідає марці та кількості кабелю, що був вилучений НГЗ та переданий на цю саму дільницю, яка відповідає за експлуатацію КЛЗ за визначеної адресою. Зазначений фрагмент кабелю зберігається за адресою: м. Харків. вул. Сумгаїтська,9А.

10.04.2023 року інженер АТ «Укртелеком» ОСОБА_4 добровільно видав вищезазначений кабель електрозв`язку марки ТППепЗ 100х2х0,5 у кількості 7 м, який був переданий в АТ «Укртелеком» співробітниками ПП «ІНЕКС ІМПУЛЬС», знайдений ними на місці спрацювання сигналізації 17.12.2022 року у підвальному приміщенні за адресою: м. Харків, вул. Поздовжня, 1, який був оглянутий за його участі.

Кабель ТППепЗ 100х2х0,5 у кількості 7 метрів належить Харківської філії АТ «Укртелеком», , юридична адреса: 61010, м.Харків, наб. Нетічінська, 8, представником якого за довіреністю є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса для кореспонденції: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 .

10.04.2023 вищевказані предмети, постановою слідчого Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Враховуючи те, що всі вищевказані вилучені предмети, а саме: кабель ТППепЗ 100х2х0,5 у кількості 7 метрів належить Харківської філії АТ «Укртелеком», ; являється предметом вчинення даного кримінального правопорушення, оскільки являється об`єктами вищеописаних кримінально протиправних дій та за цією ознакою як «…предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом» та відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України являється речовим доказом по даному кримінальному провадженню, вищевказані предмети визнані речовим доказом по даному кримінальному провадженню відповідною постановою від 10.04.2023, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій в тому числі проведення відповідних експертиз (судово-товарознавчих, трасологічних тощо), та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор зазначає, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, проведення судової експертизи, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначеного майна, забезпечення цивільного позову та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а також з огляду на вищенаведене, відповідно до ст. ст. 167, 170, 171 КПК України, з метою його збереження, виникла необхідність накладення арешту на вищевказане у клопотанні майно, яке є предметом вчинення кримінального правопорушення, адже не застосування арешту на дане майно може привести до його знищення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити здійсненню досудового розслідування.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку. Через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Представник власника майна у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти задоволення клопотання не заперечував.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про його задоволення з наступних підстав.

Слідчим відділом Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.03.2023 за № 0000094 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

10.04.2023 року інженер АТ «Укртелеком» ОСОБА_4 добровільно видав кабель електрозв`язку марки ТППепЗ 100х2х0,5 у кількості 7 м, який був переданий в АТ «Укртелеком» співробітниками ПП «ІНЕКС ІМПУЛЬС», знайдений ними на місці спрацювання сигналізації 17.12.2022 року у підвальному приміщенні за адресою: м. Харків, вул. Поздовжня, 1, який був оглянутий за його участі, що підтверджується протоколом огляду предметів ві 10 квітня 2023 року.

Постановою старшого слідчого СВ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_8 від 10.04.2023 року вказаний кабель визнано речовим доказом.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речових доказів, забезпечення цивільного позову та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, для забезпечення можливості проведення експертиз та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання прокурора законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

Питання щодо місця зберігання речових доказів вирішується слідчим у кримінальному провадженні на підставі вимог ст.100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000094 від 16.03.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 10.04.2023, добровільно надане інженером АТ «Укртелеком» ОСОБА_4 , а саме: кабель ТППепЗ 100х2х0,5 у кількості 7 метрів, що належить Харківської філії АТ «Укртелеком», , юридична адреса: 61010, м.Харків, наб. Нетічінська, 8, представником якого за довіреністю є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса для кореспонденції: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_1 , шляхом заборони користування, володіння, розпорядження вказаним майном.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1