Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2970/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000028 від 09.02.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, з вищою освітою, виконувача обов`язки директора парку культури та відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_2 », не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.3 ст. 368 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000028, внесене до ЄРДР 09.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, в ході досудового розслідування якого встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді виконувача обов`язків директора парку та відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_2 » на підставі наказу Департаменту Культури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) №453-к від 21.09.2021, здійснюючи функції представника влади, а також постійно обіймаючи в органах державної влади посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, тобто будучи службовою особою відповідно до примітки 1 статті 364 КК України, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці організував протиправний механізм вимагання та отримання неправомірної вигоди від суб`єктів підприємницької діяльності за розміщення на території вказаного парку об`єктів для продажу товарів та надання публічних послуг відпочиваючим парку.

Так, 02.02.2023 у ОСОБА_8 виник злочинний умисел, спрямований на отримання неправомірної вигоди від директора ТОВ «Мєзон пляс» ОСОБА_9 за розміщення на території парку пункту «Незламності».

З метою реалізації вказаного злочинного умислу 02.02.2023 приблизно о 15 год. 30 хв. ОСОБА_5 , зустрівшись з ОСОБА_9 в кафе «Львівські Круасани», що знаходиться за адресою м. Київ, Львівська площа, 14, висунув йому вимогу щодо надання 2 тис. доларів США за надання ТОВ «Мєзон пляс» дозволу на розміщення пункту «Незламності» на території парку культури та відпочинку «Партизанська Слава», на що ОСОБА_9 повідомив, що йому необхідний час для міркування та прийняття відповідного рішення.

Після вищевказаної розмови ОСОБА_9 звернувся до Управління стратегічних розслідування у м. Києві з відповідною заявою щодо вимагання у нього неправомірної вигоди ОСОБА_5 .

В подальшому ОСОБА_9 , будучи особою, яка відповідно до законодавства залучена у межах кримінального провадження до конфіденційного співробітництва, продовжив спілкування із ОСОБА_5

07.03.2023 о 16 год. 06 хв. за адресою м. Київ, Львівська площа, 14, ОСОБА_5 отримав від директора ТОВ «Мєзон пляс» ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 1000 доларів США в якості авансу за надання дозволу на розміщення пункту «Незламності» на території парку культури та відпочинку «Партизанська Слава», а також вони домовились про необхідність його юридичного оформлення, шляхом укладання договору про співробітництво та партнерство, домовившись зустрітися із цією метою в інший день.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, 17.03.2023 о 12 год. 35 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні кафе «Заходи дарагой» за адресою м. Київ, вул. Якуба Колоса, 25, отримав від ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 1000 доларів США та надав останньому договір про співробітництво та партнерство, зазначивши, що на підставі вказаного договору ОСОБА_9 , як директор ТОВ «Мєзон пляс», може розмістити на території парку культури та відпочинку «Партизанська Слава» пункт «Незламності» та здійснювати там продаж товарів відвідувачам парку.

Під час передачі вказаних коштів ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

17.03.2023 органом досудового розслідування ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Таким чином, в обґрунтування поданого клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 368 КК України, яке відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів та яке відповідно до примітки ст. 45 КК України є корупційним злочином, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими є ризики переховування від органу досудового розслідування та/або суду, та ризик впливу на свідків у кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав із наведених у ньому підстав, просивши при цьому визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1 000 000 грн.

Підозрюваний та його захисник просили відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на відсутність доказів, які б вказували на наявність ризиків, про які зазначено у клопотанні, а також на наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, особистісні характеристики підозрюваного, який раніше не судимий, позитивно характеризуєтьсч за місцем проживання, наміру переховуватися від слідства та суду не має. При цьому захисник просила, у випадку прийняття слідчим суддею рішення про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, обрати йому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, а також надані стороною захисту докази, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000028, внесене до ЄРДР 09.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

17.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої йому влади чи службового становища, поєднаного з вимаганням,

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України, віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Згідно з ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан його здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи; репутацію; майновий стан.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Зокрема, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать наступні докази, зібрані в ході досудового розслідування: витяг з ЄРДР від 09.02.2023; заява ОСОБА_9 про вчинення кримінального правопорушення від 07.02.2023; рапорт старшого оперуповноваженого УСГ в м. Києві ОСОБА_10 ; протоколи допиту свідка ОСОБА_9 від 10.02.2023, 07.03.2023 та 17.03.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 07.03.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 07.03.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 17.03.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 17.03.2023; протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 17.03.2023; протоколи про використання заздалегідь ідентифікованих засобів від 07.03.3023 та 17.03.2023; протокол затримання ОСОБА_5 у порядку ст.208 КПК України від 17.03.2023; письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 17.03.2023.

Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У зв`язку з наведеним, з огляду на встановлені вище обставини, які знайшли своє підтвердження в ході розгляду даного клопотання, слідчий суддя вважає необґрунтованими наведені стороною захисту доводи щодо необґрунтованості підозри та недостатності доказів в її обґрунтування.

Разом із цим, з`ясовуючи наявність підстав для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховується, що відповідно до вимог ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду у постанові №4 від 25.04.2003 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України №10 від 11.06.2004, №15 від 24.10.2008) суди при вирішенні питань, пов`язаних із обранням запобіжного заходу у вигляді взяття під варту мають додержувати вимог ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, відповідно до яких кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків відповідно до процедури, встановленої законом.

Пунктом третім вказаної Постанови Пленуму ВСУ передбачено, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків.

Як встановлено слідчим суддею, підозрюваний ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Київ, має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , де проживає разом із матір`ю ОСОБА_15 .

Він має вищу освіту, з 2021 року працює головним інженером в парку культури та відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_2 », де на даний час виконує обов`язки директора, має позитивні характеристики за місцем проживання.

Із наданих стороною захисту копій письмових доказів та із досліджених слідчим суддею оригіналів медичних документів також встановлено, що мати підозрюваного ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є пенсіонеркою, має ряд захворювань та фактично перебуває на утриманні свого сина ОСОБА_5 .

Із урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи сторони захисту про фактичну наявність у підозрюваного ОСОБА_5 міцних соціальних зав`язків, його репутацію, відсутність у нього судимостей, існування постійного місця проживання та роботи.

Разом із цим, зважаючи на встановлені слідчим суддею обставини, а також приймаючи до уваги тяжкість передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України злочину, який інкримінується підозрюваному ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України ризик його переховування від органів досудового розслідування та суду.

При цьому, слідчий суддя вважає недоведеним ризик впливу підозрюваного на свідків у кримінальному провадженні з огляду на те, що ні з письмових матеріалів клопотання, ні з пояснень прокурора у судовому засіданні не встановлено обставин, які б вказували на те, що підозрюваним ОСОБА_5 вчинялися будь які дії щодо впливу на свідків у кримінальному провадженні.

Крім того, як вбачається із протоколів допиту свідків, четверо із п`яти осіб, які були допитані в якості свідків, а саме ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 були залучені в якості понятих при проведенні відповідних слідчих дій в ході досудового розслідування.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, врахувавши зазначені вище обставини, визначені статтею 178 КПК України, а також приймаючи до уваги те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, про застосування якого подано клопотання, а саме запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Згідно з положеннями ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000028, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду у визначений час;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити в два місяці, тобто до 18.05.2023, в межах строку досудового розслідування.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1