Справа № 754/595/23
У Х В А Л А

Іменем України

18 січня 2023 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянину України, працюючого не офіційно в "ЕлітДекор" маляр-штукатур, із середньо-спеціальною освітою, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину 2006 року народження, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неоднарозово судимого, останній раз 12.12.2019 року Оболонським районним судом м. Києва, за ч.2 ст.185, ст.70 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі, звільннений по відбуттю покарання 02.02.2022 року,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням прокурора 18.01.2023 року подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що у провадженні Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002464 від 27.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 19.09.2022 року приблизно о 13:40 год., перебуваючи у приміщенні торгівельної зали магазину «Ельдорадо», що розташований за адресою: м. Київ, пр. Маяковського, 17, де у нього виник злочинний умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, що належить ТОВ «ДІЄСА», в умовах воєнного стану.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , діючи умисно, протиправно, з корисливих мотивів, в умовах воєнного стану, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, взяв зі стелажу майно, яке належить ТОВ «ДІЄСА», а саме: мишу ігрову Logitech G502 SE HERO Black/White, вартістю 1132,72 грн., яку сховав у сумку, яка була при ньому.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, ОСОБА_5 не оплативши за вказаний товар пройшов через розрахункові каси, та вийшов з приміщення магазину, тим самим, повторно, таємно в умовах воєнного стану викрав чуже майно, що належить ТОВ «ДІЄСА», спричинивши вказаному товариству матеріальну шкоду на загальну суму 1132,72 грн.

У судовому засіданні Прокурор клопотання підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини. Вважає обґрунтованими причини та підстави викладені у клопотанні, вказує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, не працює, раніше судимий, знаходячись на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідча підтримала подане клопотання, просить задовольнити.

Підозрюваний у судовому засіданні відмовився від послуг захисника, вказавши, що свої інтереси в суді буде захищати самостійно, просив не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Просив застосувати домашній арешт в нічний час, зазначивши, що працює неофіційно маляр-штукатур в "ЕлітДекор", тамже проходить стажировку для офіційного працевлаштування. Вину визнає. На всі виклики до слідчого, прокурора в суд з`являється.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0002464 від 27.09.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

17 січня 2023 року в порядку ст.ст.276-278 КПК України, ОСОБА_5 повідомлений про підозру за ч. 4 ст. 185 КК України.

У порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 не затримувався.

У клопотанні слідчого та долучених до клопотання матеріалах наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому дій.

Обґрунтовуючи клопотання слідчий та прокурор посилаються на існування ризиків, які дають їм достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 спробує переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки передбачена відповідальність від 5 до 8 оків позбавлення волі, при цьому будь яких належних доказів цьому суду не надано. Також вважають що ОСОБА_5 може нвчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з наданих стороною обвинувачення матеріалів, які обґрунтовують клопотання, встановлено, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні слідчого.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

При розгляді клопотання прокурор довів обставини передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, однак не довів обставин передбачених, передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Прокурором у судовому засіданні та у клопотанні не було надано суду відповідних, беззаперечних доказів відповідної аргументації, що у своїй сукупності дозволять зробити висновок про наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Враховуючи конкретні обставини справи та дані про особу ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, має визначене місце реєстрації та проживання у м. Києві, одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, працює, практику Європейського суду з прав людини, приходжу до висновку про відсутність підстав для застосування до ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

За глибоким переконанням слідчого судді, застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби є достатнім для уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та для забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Застосування зазначеного запобіжного заходу з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного наразі не встановлено.

Зважаючи на викладене, з метою не допущення ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаю необхідним застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби з покладенням на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 183, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 17 березня 2023 року, заборонивши йому на вказаний період залишати своє місце проживання, за адресою: квартира АДРЕСА_2 , вперіод часу з21:00 год. до 06:00 год. наступного дня, крім випадків увімкнення повітреної тривоги, для слідування в укриття.

На період застосування домашнього арешту покласти на ОСОБА_5 обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, не відлучатись із населеного пункту у якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора та суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, здати слідчому, якому доручено проведення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу передати через слідчого для виконання за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1