СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1170/22
ун. № 759/8740/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві кримінальне провадження за № 0001309, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.06.2022, за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю сторін кримінального провадження

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :

У провадженні Святошинського районного суду міста Києва перебуває Кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У судовому засіданні 22.12.2022 захисником обвинуваченого адвокатом ОСОБА_5 , на підставі ст. 201 КПК України заявлено клопотання про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Загалом, клопотання обґрунтовано тим, що на думку захисника клопотання про обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є по суті тотожними документами і у вказаних клопотаннях не наведені додаткові підстави для утримання особи під вартою; обвинувачення грунтується на показах свідка ОСОБА_7 , яка вже допитана у судовому засіданні; обвинувачений допитаний у судовому засіданні та надав свідчення щодо обставин справи, відсутні будь які підтвердження, що інший запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений у судовому засіданні клопотання свого захисника підтримав.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечувала.

Потерпілий проти задоволення клопотання заперечував.

Вивчивши заявлене клопотання та додані до нього докази, зясувавши позиції сторін суд встановив таке.

Відповідно до ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

До клопотання мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Подане клопотання відповідає вимогам зазначеним у ст. 201 КПК України при його поданні захисником дотримано вимоги процесуального закону.

Разом із тим, мотивам, з яких заявлено клопотання уже була надана оцінка в ухвалі Святошинського районного суду міста Києва від 22.11.2022 та ухвалі Київського апеляційного суду від 19.12.2022.

Зокрема суди у своїх рішеннях звертали увагу не лише на тяжкість покарання, яке може загрожувати обвинуваченому, а й на існування реальних ризиків переховування від суду, впливу на потерпілого і свідків, з метою змусити змінити їх свої покази, можливостю іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Так зокрема Київський апеляціний суд у своїй ухвалі від 19.12.2022 за результатами апеляційного розгляду апеляційної скарги захисника на ухвалу суду першої інстанції від 22.11.2022 зазначав, що колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшилися, що виправдовує тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою та є підставою для продовження строку дії такого запобіжного заходу.

Досліджуючи доводи сторони захисту про те, що суд необґрунтовано встановив наявність двох ризиків, керуючись виключно тяжкістю інкримінованого діяння, колегія суддів, перш за все, вважала за необхідно зауважити, що згідно з практикою ЄСПЛ суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» ЄСПЛ визначив, що тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке, відповідно до положень ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за яке законом передбачено покарання у виді виключно позбавлення волі до 15 років. При цьому заслуговують на увагу і мотиви, якими керувався обвинувачений відповідно до пред`явленого обвинувачення.

Такі обставини, можуть спонукати обвинуваченого переховуватися від суду.

Окремо суд звертає увагу, що обвинувачений під час його допиту своєї вини не визнав та послався на неумисність вчиненого вбивства. Зазначене є додатковою підставою вважати, що обвинувачений може вчинити дії аби перераховуватися від суду з метою уникнути покарання.

ОСОБА_3 , будучи військовослужбовцем, маючи знайомих військовослужбовців, навички поводження та доступ до вогнепальної зброї, обвинувачений може здійснювати вплив на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні не лише шляхом прохань, а і залякування, примусу або застосування насильства з метою зміни або ненадання ними викривальних показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, що, в свою чергу, може призвести до неможливості притягнення обвинуваченого до кримінальної відповідальності.

Отже продовжує існувати ризик незаконного впливу на свідків, з якими обвинувачений знайомий особисто.

Окремо, суд звертає увагу на ту обставивину, що в супереч доводам захисника зазначеним у клопотанні, в судовому засіданні було озвучено позицію сторони захисту про можливий додатковий допит свідка ОСОБА_7 , що якраз і може бути підставою впливу на неї з боку обвинуваченого у разі зміни запобіжного заходу.

Крім того, згідно встановленого поряду дослідження доказів на даний час допит потерпілого, ще не було проведено, а отже продовжує існувати ризик впливу на потерпілого.

Зважаючи на ситуацію, яка існує в державі, введення в Україні воєнного стану у зв`язку з військовою агресією російської федерації, проведення воєнних дій на території України, що, в свою чергу, при зміні обвинуваченому запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт із застосуванням електронного засобу контролю, може бути значно ускладненим або взагалі неможливим при контролі з боку працівників органу Національної поліції за процесуальною поведінкою обвинуваченого. При цьому також враховується і те, що на даний час в м. Києві застосовані масові аварійні відключення електроенергії у зв`язку з чисельними обстрілами росіян та пошкодження об`єктів інфраструктури в умовах воєнного стану.

А тому, запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешт не в змозі забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та попередити ризик переховування від суду, у зв`язку з недостатнім стримуючим впливом за наявності зазначених вище обставин.

З огляду на зазначене, та у звязку із відсутністю у клопотанні посилань на нові обставини, які судом не було враховано при продовженні обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, керуючись ст.ст. 177, 201 КПК України, суд-

п о с т а н о в и в:

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 - залишит без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1