КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-сс/824/1039/2023
Єдиний унікальний номер 761/65/23-к Головуючий у 1 інстанції ОСОБА_1
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5

за участі прокурора ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_7

захисника ОСОБА_8

розглянула у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 07 січня 2023 року

ВСТАНОВИЛА:

Зазначеною ухвалою задоволено слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_9 у кримінальному провадженні № 0001857 від 22.07.2022та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення за ч.2,3 ст.307 КК України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування до 05 березня 2023 включно.

Згідно ухвали, розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя врахував обґрунтованість підозри та ризиків, які зазначені у клопотанні слідчого, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , дані про особу підозрюваного та дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Не погодившись з таким рішенням суду, захисник ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо його підзахисного. На думку захисту, ухвала слідчого судді є незаконною, оскільки його висновки про обґрунтованість підозри, наявність ризиків передбачені ст. 177 КПК України не відповідають фактичним обставинам справи. Наголошує захисник на тому, що слідчим суддею не оцінено в сукупності та не взято до уваги всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, передбачені ч.1 ст.178 КПК України, а також не враховані доводи сторони захисту, заявлені під час розгляду клопотання в суді. При постановленні ухвали було порушено вимоги кримінально-процесуального закону.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу та просили ухвалу слідчого судді скасувати, позицію прокурора про законність ухвали слідчого судді, дослідивши матеріали провадження за клопотанням органу досудового розслідування про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Під час розгляду зазначеного клопотання слідчий суддя, всупереч твердженням захисника, правильно встановив, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2, ч.3 ст.307 КК України. Такий висновок слідчого судді ґрунтується на доданих слідчим до клопотання матеріалах. Останні містять дані, які вказують на можливу причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення.

Зокрема, такими є дані протоколів допитів свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_13 , протоколу обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 та протоколу обшуку належного ОСОБА_7 автомобіля, висновку судової експертизи, які в сукупності вказують на можливу причетність ОСОБА_7 до незаконного зберігання та збуту психотропної речовини.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на вищенаведені дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого кримінального правопорушення.

Разом з цим, вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення, наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» де зазначено, що обґрунтована підозра - це існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_7 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, у клопотанні органу досудового розслідування та доданих до нього матеріалах, міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри. Отже, слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_7 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів, а тому доводи захисника про невідповідність висновків слідчого судді щодо обґрунтованості повідомленої його підзахисному підозри є безпідставними.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на підвищену суспільну небезпечність кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання винним у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, роль підозрюваного у незаконному збуті психотропних речовин. Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається орган досудового розслідування у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, всупереч твердженням захисника та самого підозрюваного, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Це обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочини, у яких обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 передбачають виключно покарання у виді реального позбавлення волі на тривалий термін з конфіскацією майна). Також, на переконання колегії суддів, з огляду на інкриміновані ОСОБА_7 злочинні дії по збуту психотропної речовини, є підвищений ризик впливу ОСОБА_7 на інших підозрюваних у кримінальному провадженні.

Таким чином, доводи захисника про відсутність у провадженні ризиків не процесуальної поведінки підозрюваного є непереконливими.

У сукупності із вищевикладеними обставинами при прийнятті рішення за клопотанням органу досудового розслідування слідчий суддя відповідно до вимог закону врахував дані, які характеризують особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, соціальні зв`язки та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, та цілком обґрунтовано дійшов висновку про застосування до ОСОБА_7 найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою та слушно не визначив йому альтернативного запобіжного заходу - застави, що узгоджується з вимогами ст. 183 ч.4 КПК України.

Доводи захисника в судовому засіданні щодо порушень органом досудового розслідування вимог кримінально процесуальних Закону, зокрема, щодо здійснення процесуальних дій не уповноваженими на те посадовими особами є безпідставними, оскільки спростовуються долученими до клопотання документами, зокрема: постановами органу досудового розслідування про визначення групи слідчих (а.с.12-13, а.с.75); про зміну групи прокурорів (а.с.14, а.с.76); про об`єднання матеріалів досудового розслідування (а.с.38-41; витягом з ЄРДР (а.с.8-11).

В той же час, колегія суддів вважає за обґрунтовані доводи захисника про порушення судом вимог КПК України під час розгляду клопотання органу досудового розслідування про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 , що полягали у не розгляді заяви захисника про відвід слідчого судді. Ця обставина підтверджується даними Журналу судового засідання від 07.01.2023 та є підставою для скасування ухвали слідчого судді та ухвалення нової ухвали апеляційним судом на виконання вимог ч. 3 ст.407 КПК України з огляду на наступне.

Відповідно до п.3) ч.1 ст.409 КПК України підставою для скасування чи зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, згідно ст.. 412 КПК, є такі порушення вимог цього закону, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення. Відповідно до п.2) ч.2 ст. 412 КПК судове рішення підлягає скасуванню якщо воно ухвалено незаконним складом суду.

Як вбачається з Журналу судового засідання від 07.01.2023, захисник ОСОБА_8 заявив відвід слідчому судді з посиланням на порушення, які на його думку, мали місце при надходженні клопотань органу досудового розслідування про застосування запобіжних заходів щодо підозрюваних у даному кримінальному провадженні до провадження слідчого судді. Даний відвід слідчий суддя залишив без розгляду, визнавши його як спосіб затягування процесу розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, думки підозрюваного та прокурора щодо відводу не з`ясовував. Водночас, раніше в цьому судовому засіданні відводу слідчому судді не заявлялось, що виключає повторність заявленого відводу, який має ознаки зловживання правом в силу ч.4 ст.81 КПК України. За встановлених обставин слідчий суддя повинен був керуватися вимогами ст.ст.80, 81 КПК України, чого ним не було зроблено.

Згідно ч.3 ст.407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді чи суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою апеляційний суд має право : 1) залишити ухвалу без змін;

2) скасувати ухвалу і постановити нову.

Під час розгляду апеляційної скарги сторони захисту колегія суддів перевірила докази, якими орган досудового розслідування обґрунтовував підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень за ознаками ч.ч.2,3ст.307 КК України, та вважає їх такими, що вказують на можливу причетність підозрюваного до незаконного придбання, зберігання, перевезенні з метою збуту, а також у незаконному збуті психотропної речовини у особливо великих розмірах, вчиненому повторно.

Доведеними вважає колегія суддів і доводи клопотання слідчого щодо існування ризиків у процесуальній поведінці підозрюваного ОСОБА_7 , за якими він може впливати як на свідків у даному кримінальному провадженні, так і на інших підозрюваних, переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Достатньо високим є і ризик вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, на що вказує існування кримінального провадження № 0000070, судове провадження:1-кп/754/749/22.

Враховуючи існування вказаних ризиків та обставини вчинення кримінальних правопорушень, колегія суддів вважає, що більш м`які запобіжні заходи на даному етапі досудового розслідування не зможуть забезпечити належну поведінці підозрюваного. Надані стороною захисту документи щодо сімейного стану підозрюваного, стану його здоров`я не можуть слугувати підставою для відмови у задоволенні клопотання органу досудового розслідування, оскільки не вказують на неможливість перебування ОСОБА_7 під вартою та не свідчать про його міцні соціальні зв`язки. Більш того, Виписка стаціонарного хворого від 22.07.2022, надана стороною захисту, вказує, що стан здоров`я підозрюваного пов`язаний з вживанням алкогольних напоїв.

З огляду на вимоги ч.4 ст.183 КПК України, колегія суддів вважає за можливе не визначати розмір застави як альтернативного запобіжного заходу ОСОБА_7 , так як він підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочин у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 слід задовольнити частково, ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання органу досудового розслідування.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 199, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , - задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 07 січня 2023 року, якою застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2,3 ст.307 КК України, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,- скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого СВ ВП № 2 Шевченківського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_9 та застосувати до підозрюваного за ч.ч.2, 3 ст.307 КК України у кримінальному провадженні № 0001857 від 22.07.2022 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали тримання підозрюваного ОСОБА_7 під вартою визначити терміном до 05 березня 2023 року включно.

Ухвала Київського апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4