печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000663 від 24.04.2021,-

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000663 від 24.04.2021.

У вимогах даного клопотання заявник просить, скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду в м. Києві від 17 травня 2021 року, на належну ОСОБА_3 на праві власності квартиру АДРЕСА_1 .

В обґрунтування доводів клопотання вказує наступне.

ОСОБА_3 разом з чоловіком у 2002 році придбала квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2021 у справі № 757/25401/21-к накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 00, яка на праві власності належить ОСОБА_3 .

З моменту відкриття кримінального провадження і початку досудового розслідування минуло два роки. Наведені обмеження істотно порушують права щодо права власності, то ж з огляду на це потреба у подальшому перебуванні квартири під арештом немає.

Особа, якою подано клопотання в судове засідання не з`явилась, про місце і час розгляду клопотання повідомлялась належним чином. Проте, адвокат ОСОБА_4 подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність. На вимогах клопотання наполягав, просив задовольнити.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином. Проте, подав заяву про розгляд срави у його відсутність, проти задоволення заперечив та просив відмовити.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали, якими воно обґрунтовується, приходить до наступного.

Слідчим відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000663 від 24.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

З матеріалів клопотання вбачається, що 12.12.2002 року ОСОБА_5 та ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу квартири придбали квартиру, під АДРЕСА_1

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2021 у справі № 757/25401/21-к накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 00, яка на праві власності належить ОСОБА_3 . Заборонено ОСОБА_3 , або особам, які будуть діяти від її імені або за її дорученням (довіреністю), відчужувати, розпоряджатись вищевказаним об`єктом нерухомості. Заборонено державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти будь-які реєстраційні дій щодо вищевказаного об`єкта нерухомості.

Так зі змісту ухвали вбачається, що у ході здійснення досудового розслідування вказаного кримінального провадження досліджуються обставини можливого протиправного заволодіння шахрайським шляхом об`єктом нерухомості розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Між тим, статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Критерії для визначення розумності строків кримінального провадження визначені ч. 3 ст. 28 КПК України, однак він має бути об`єктивно необхідним для прийняття процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Окрім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II).

З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_3 набула вказане майно на законних підставах та до початку досудового розслідування.

Органом досудового розслідування не надано доказів, що продовження строку дії заходу забезпечення кримінального провадження є на разі доцільним та співмірним цілям кримінального правопорушення.

Крім того, накладений арешт порушує права володільця майна на розпорядження належним їй майном, а отже застосування арешту у даній справі є безпідставним та необхідність у продовженні дії вказаного заходу забезпечення кримінального провадження відпала.

Між тим, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти відповідно до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та скасування арешту майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задовольнити.

Скасувати накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.05.2021 у справі № 757/25401/21-к арешт на об`єкт нерухомого майна, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна: 00, яка на праві власності належить ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1