провадження № 1-кс/294/418/22
справа № 282/969/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2022 року слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , вивчивши заяву захисника ОСОБА_2 про відвід судді Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_3 у справі № 282/969/20 (кримінальне провадження №0000060 від 08.03.2020) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 11.11.2022 року, в порядку ст.35 КПК України, судді ОСОБА_1 для розгляду надійшла заява захисника ОСОБА_2 про відвід судді Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_3 у справі № 282/969/20 (кримінальне провадження №0000060 від 08.03.2020) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Заява мотивована тим, що під час підготовчого судового засідання 14.04.2021 прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_5 заявлено відвід судді ОСОБА_6 на підставі пунктів 3,4, ч.1 ст. 75 КПК України.

Відповідно ухвали судді Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_3 від 14.04.2021 в задоволенні заяви про відвід судді Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_6 відмовлено.

25.05.2021 до Романівського районного суду Житомирської області надійшла заява представника потерпілого ОСОБА_7 ОСОБА_8 про відвід судді Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_6 .

Відповідно ухвали судді Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_3 у задоволенні заяви представника потерпілого ОСОБА_9 - ОСОБА_8 відмовлено.

В подальшому 18.08.2022 адвокатом ОСОБА_2 подано заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_6 відповідно до п.4 ч.1 мт.75 КПК України.

Ухвалою Баранівського районного суду Житомирської області від 24.09.2022 заява була задоволена.

Вважає, що суддя ОСОБА_3 як головуючий по вказаній кримінальній справі, яке йому розподілене 01.12.21 року, неспроможний здійснювати судочинство за критеріями об`єктивності, неупередженості і безсторонності.

Адвокат ОСОБА_2 зазначає, що при розгляді заяв про відвід судді ОСОБА_6 були наявні підстави для задоволення відводу, але суддя ОСОБА_10 відмовив в задоволенні заяв про відвід судді, вказавши, що будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді, членів його сім`ї чи близьких родичів в результатах розгляду кримінального провадження матеріали заяв та доводи заявників не містять.

З метою запобігання постановлення завідомо протиправних рішень у вказаному кримінальному провадженні, керуючись п.4 ч.1 ст.75, ст.ст.80,81 КПК України, ОСОБА_2 заявляє відвід судді Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_10 з мотивів, наведених вище, які на його думку, доводять його очевидну упередженість.

Як передбачено в ч.3 ст. 81 КПК України при розгляді відводу особа якій заявлено відвід має бути вислухана якщо вона бажає дати пояснення.

Суддя ОСОБА_10 у судове засідання не з`явився, про розгляд заяви про відвід був повідомлений, давати пояснення бажання не виявив, його неявка на перешкоджає розгляду заяви.

Заявник ОСОБА_2 в судове засіданні не з`явився, належним чином повідомлений.

Суд вважає можливим розглянути заяву у його відсутність.

Відповідно до ст. 107 ч.4 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Вивчивши заяви про відвід, додані до заяви копії судових рішень, вислухавши вивчивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 3 КПК України кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. В свою чергу судове провадження це кримінальне провадження у суді першої інстанції, яке включає підготовче судове провадження, судовий розгляд і ухвалення та проголошення судового рішення, провадження з перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, Верховним Судом України, а також за нововиявленими обставинами.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зазначені норми законодавства України визначають, що провадження по кримінальній справі, повинно ґрунтуватися на принципах законності та справедливості, здійснюватися неупередженим судом, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Так, відповідно до ч.1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Вказані норми процесуального закону містять імперативний припис, відповідно до якого у випадку наявності обставин, що викликають сумнів в заінтересованості судді в результатах провадження, у неупередженості судді під час розгляду конкретного кримінального провадження, такий суддя не може брати участь в цьому провадженні.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 9 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» вирішив, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. За об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Під час кримінального провадження суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Кримінально процесуального кодексу України, дотримання якого забезпечує застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури, що у свою чергу виключає можливість виникнення сумніву у безсторонності, тобто неупередженості конкретного судді під час розгляду справи та прийняття по ній процесуального рішення.

Як вбачається з тексту заяв адвоката ОСОБА_11 про відвід, підставою для відводу він вважає те що під час розгляду заяв про відвід судді ОСОБА_6 при розгляді справи № 282/969/20( кримінальне провадження № 0000060 від 08.03.2020) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, суддя ОСОБА_3 , відмовляючи в задоволенні відводів, приймав неправомірні рішення.

Тому при розгляді справи № 282/969/20 (кримінальне провадження №0000060 від 08.03.2020) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, яке йому надійшло 01.12.21 року , відповідно протоколу авторозподілу, він дійшов висновку про суб`єктивну неспроможність судді здійснювати судочинство за критеріями об`єктивності, неупередженості і безсторонності, що доводить його очевидну упередженість.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме ч. 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Разом із тим, заявником ОСОБА_2 не надані належні докази які б свідчили про наявність обставин, визначених у ч.1 ст. 75 КПК України та інших які викликають сумнів у неупередженості судді.

Як указав Європейський суд у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та «Веттштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» Pullar v. theUnitedKingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі ВеттштайнаWettstein), п. 43).

Отже належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження упередженості судді ОСОБА_3 надано не було.

Заявлена заяви про відвід від 14.10.22 року не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких підстав відводу, що передбачені зазначеними нормами КПК України, оскільки заявником не надано достатніх та беззаперечних доказів, що вказують на необ`єктивність та упередженість судді при розгляді вказаних кримінальних проваджень як слідчим суддею.

Твердження заявника про упереджене ставлення у кримінальних провадженнях з боку судді ОСОБА_3 об`єктивно не підтверджуються, а містять лише суб`єктивну, власну оцінку заявника діям головуючого, в тому числі і щодо його процесуальних дій в ході розгляду кримінальних справ як слідчого судді ніяк не свідчить про упередженість судді.

Таким чином, підстави до задоволення заяви ОСОБА_2 про відвід судді ОСОБА_3 відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 75,76, 80,81,309, 372 КПК України слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_2 про відвід судді Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_3 у справі № 282/969/20 (кримінальне провадження №0000060 від 08.03.2020) за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1