У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши матеріали справи за скаргою ОСОБА_3 на уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В :

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшла зазначена скарга, вимоги якої скарги мотивовані тим, що ОСОБА_3 заявою-повідомленням на адреси всіх правоохоронних органів, в тому числі до НАБУ, від 06.10.2022 року повідомив про ознаки двох однотипних службових злочинів за № 946 і № 947 у виконанні судді Печерського суду м. Києва ОСОБА_4 на злочинах № 942 і № 943 корупціонерів, орудуючих по ДБР і по ТУ ДБР.

Після отримання такого повідомлення уповноважені особи НАБУ мали обов`язок внести відомості незалежно від майбутньої компетенції, прав на визначення якої надано лише прокурору. НАБУ набули обов`язку діяти в порядку ст. 214 КПК України і внести відомості в ЄРДР та проводити слідство в порядку ч. 2 ст. 218 КПК України, незалежно від територіальності і компетенції.

У зв`язку з цим просив зобов`язати уповноважених осіб НАБУ внести відомості до ЄРДР за заявами № 946 і № 947 та розпочати досудове розслідування, а також надати витяг з ЄРДР.

Ухвалою слідчого судді від 31.10.2022 року дана скарга була повернути особі, яка її подала, за непідсудністю, оскільки скарга не підлягає розгляду в цьому суді, а віднесена до підсудності Вищого антикорупційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09.02.2023 року ухвалу слідчого судді 31.10.2022 року скасовано, призначено новий розгляд скарги у суді першої інстанції.

На думку колегії суддів, в заяві заявника фактично не викладена суть того діяння, яке ОСОБА_3 розцінюється як злочин, що передбачений ч. 2 ст. 364 КК України, який підслідний НАБУ та підсудний ВАКС, та не викладені інші обставини, які дають можливість здійснити попередню кваліфікацію цього діяння, що дає підстави для сумнівів щодо доведеності факту подання заяви про вчинене корупційне правопорушення, підсудність розгляду якого визначена за Вищим антикорупційним судом, а, відтак, і необхідність розгляду скарги на відповідну бездіяльності слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

Між тим, вказана вище позиція Київського апеляційного суду суперечить положенням ст.214 КПК, норма якої прямо указує на те, що для внесення відомостей до ЄРДР про вчинене кримінальне правопорушення достатньо подання заяви, яка формально відповідає зазначеним критеріям.

Зміст скарги стосувався бездіяльності уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка проявилась у невнесенні відомостей про корупційне кримінальне правопорушення до ЄРДР, яке віднесене до підсудності НАБУ, за заявою скаржника. Однак, на думку колегії суддів, зава про вчинене кримінальне правопорушення не відповідала зазначеним вище критеріям.

При цьому, що ні суд першої інстанції, ні апеляційної не наділений повноваженнями ні перевірки заяви по суті та надання викладеним обставинам власної оцінки, ні попередньої кваліфікації кримінальних правопорушень, як корупційної направленості, так і усіх інших, оскільки це відноситься до дискреційних повноважень органу досудового розслідування.

Разом з тим, з огляду на вказівку про призначення нового розгляду скарги, матеріали скарги, які 09.03.2023 року повернулися до суду першої інстанції, прийняті до розгляду з огляду на викладені обставини.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.03.2023 року відкрито провадження в справі за скаргою та призначено до розгляду на 22.03.2023 року о 09 год. 30 хв.

В судове засідання заявник не з`явився, зі змісту скарги вбачається, що він у випадку неявки просить проводити розгляд без його участі.

Уповноважена особа, дії якої оскаржуються, у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду скарги НАБУ повідомлялося в порядку, визначеному процесуальним законом.

Відповідно до чинного процесуального законодавства та сталої судової практики відсутність зазначених осіб не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи встановлені ч. 2 ст. 306 КПК України строки розгляду скарги та наявність належного повідомлення учасників, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд скарги за вказаних обставин.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 на електронну адресу, зокрема, НАБУ було надіслано заяву про службові злочини № 946 і № 947 від 06.10.2022 року щодо вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ст. 111, ч. 3 ст. 109, ст. 127, ч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 256 КК України, суддею Печерського районного суду м. Києва, яка покриває всі злочини силових структур, зокрема, на злочинах №942 і № 943 корупціонерів, орудуючих по ДБР і по ТУ ДБР.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Однак протягом 24 годин та станом на день подання скарги відповідні відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань не були внесені.

Заява заявника уповноваженою особою органу досудового розслідування була отримана та зареєстрована 06.10.2022 року за № С-8625, на яку було надано відповідь за вих. № 111-006/19133 від 11.10.2022 року, за змістом якої у заяві не викладено обставин, що можуть свідчити про вчинення корупційних та інших кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності детективів НАБУ.

У відповідності до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим, слід зазначити, що згідно з ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Вбачається, що норми ст. 214 КПК України тісно пов`язані з ч. 1 ст. 2 КК України, і тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають буми критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 4 цієї статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, Положення про який, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Так, ч. 5 ст. 214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункти 4-5).

За таких обставин, системний аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення чи об`єктивні дані, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення (фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину, час, місце, спосіб та інші обставини вчинення правопорушення тощо).

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах a6o повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними с фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), а якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Наведена правова позиція також закріплена у висновку судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 року.

При цьому, посилання на неправомірні дії, незгода з процесуальним рішенням судді чи суддів при розгляді справи самі по собі не можуть бути підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку ст. 214 КПК України.

Статтею 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, зокрема, забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.

У п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влада» зазначено, що судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом.

Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.

Така позиція визначена і Консультативною радою європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на зверненні до Європейського суду з прав людини.

Водночас, відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, ix посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією i законами України.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора 30.06.2020 року № 298, а саме п. 1. ст. 2 визначено, що до реєстру вносяться відомості, зокрема, про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; передачу матеріалів та відомостей іншому органу досудового розслідування, дізнання або за місцем проведення досудового розслідування (ч.5 ст.36, ч.7 ст.214, ст.216, 218, п.4 ч.2 ст.301 КПК України).

Відповідно до п.п.1,2 ст.1 р. II Положення формування реєстру розпочинається з моменту внесення до нього реєстратором відповідних відомостей про кримінальне правопорушення, зазначених у заяві чи повідомленні про його вчинення або виявлених ним самостійно з будь-якого джерела. Усні заяви заносяться слідчим, дізнавачем (уповноваженою особою іншого підрозділу) або прокурором до протоколу, який підписується заявником.

Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч.5 ст.214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з п.п.1,2 ст.2 р. II Положення облік кримінальних правопорушень за заявами, повідомленнями, які надійшли прокурору або органу досудового розслідування, органу дізнання або виявленими з інших джерел обставинами, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, здійснюється реєстратором за дорученням керівника органу прокуратури або органу досудового розслідування, органу дізнання шляхом внесення до реєстру відомостей, визначених ч.5 ст.214 КПК.

Керівник органу прокуратури, органу досудового розслідування, органу дізнання після перевірки внесених до реєстру відомостей реєструє кримінальне провадження. У реєстрі автоматично фіксується дата обліку інформації та присвоюється номер кримінального провадження. Факт реєстрації кримінального правопорушення (провадження) настає з моменту підтвердження керівником органу прокуратури або органу досудового розслідування, органу дізнання таких відомостей.

Отже, якщо проаналізувати та детальніше розглянути норми Положення, то ч. 1 ст. 214 КПК України передбачає надходження заяви (повідомлення), які саме можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не про діяння, яке також можуть містити ознаки чи елементи злочину (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона тощо).

Разом з тим, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, слід також взяти до уваги положення аб. 24 п/п 1.1 п. 1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (лист від 12.01.2017 року № 9-49/0/4-17), у якому зазначається, що з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Крім цього, в аб. 22 п/п 1.1 п.1 вказаного Узагальнення зазначається, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Таким чином, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарги на бездіяльність уповноваженої особи, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слідчому судді необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви про кримінальне правопорушення. Уповноважені органи зобов`язані лише здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Підпунктом 1 п. 3.1. розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 року № 298, визначено, що унесення відомостей до Реєстру про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений ч. 1 ст. 214 КПК України.

З огляду на наведене, незважаючи на не встановлення колегією суддів Київського апеляційного суду доведеності факту подання заяви про вчинене корупційне правопорушення, а також фактичного викладення суті будь-якого іншого кримінального правопорушення, скарга підлягає задоволенню в частині зобов`язання уповноваженої особи НАБУ внести до ЄРДР відомості за поданою заявником заявою.

Всі інші вимоги за скаргою, зміст яких та підстави заявлення за текстом скарги не видалось можливим встановити, розгляду та задоволенню не підлягають в межах розгляду даної скарги.

Керуючись ст.ст. 214, 303-307, 309 КПК України, Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджений наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 року № 298, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 на уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України, до компетенції якої входить внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань:

- не пізніше 24 годин після отримання копії ухвали внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінальних правопорушень, зазначених в поданій ОСОБА_3 заяві про службові злочини № 946 і № 947 від 06 жовтня 2022 року, яка уповноваженою особою Національного антикорупційного бюро України отримана та зареєстрована 06 жовтня 2022 року за № С-8625 року;

- розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: