Провадження №1-кс/760/3449/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 жовтня 2022 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність детективів Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва зі скаргою, в якій просить зобов`язати керівника ГПД НАБУ внести до ЄРДР відомості його заяви за вих. №4769/19 від 19 серпня 2022 року про вчинені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 кримінальних правопорушень за кваліфікацією ч.3 ст.157, ч.3 ст.355, ч.2 ст.366, ч.2 ст.256, ч.1 ст.111, ч.7 ст.111-1, ст.170. ч.2 ст.15, ч.5 ст.27 КК України та зобов`язати керівника ГПД НАБУ ОСОБА_6 надати ОСОБА_2 належним чином завірені витяги з ЄРДР та пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого у кримінальних провадженнях, що відповідають зазначеній ним кваліфікації злочину.
Дослідивши подану скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу необхідно повернути заявнику з наступних підстав.
Відповідно до п.18 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Так, положеннями ч.1 ст.306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Відповідно до п.1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім підпункту 3 пункту 2 цього розділу, який набирає чинності з дня початку роботи Вищого антикорупційного суду.
05 вересня 2019 року Вищий антикорупційний суд почав роботу.
22 вересня 2019 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду».
Підпунктом 1 абз. 2 пункту 20-2 розділу XІ Перехідних положень КПК України визначено, що з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо початку роботи Вищого антикорупційного суду» у кримінальних провадженнях, досудове розслідування яких здійснюється Національним антикорупційним бюро України або досудове розслідування яких здійснювалося Національним антикорупційним бюро України та закінчено прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури слідчі судді (крім слідчих суддів Вищого антикорупційного суду) припиняють приймати до розгляду клопотання та скарги у кримінальних провадженнях, а суди першої інстанції (крім Вищого антикорупційного суду) - обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру та про звільнення від кримінальної відповідальності у таких кримінальних провадженнях. Такі клопотання та обвинувальні акти подаються в установленому порядку відповідно до слідчих суддів Вищого антикорупційного суду, Вищого антикорупційного суду.
Таким чином, оскільки скаржник оскаржує дії уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, то судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у даному випадку має здійснюватися Вищим антикорупційним судом.
Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва не має повноважень розглядати скаргу ОСОБА_2 , оскільки розгляд таких скарг віднесений до підсудності Вищого антикорупційного суду з дня початку його роботи.
Підсудність кримінального провадження Вищому антикорупційному суду визначається не на підставі переліку статей, визначених у заяві про вчинення кримінального правопорушення, а на підставі правової оцінки діяння, наданої органом досудового розслідування.
Детективи Національного антикорупційного бюро України не надали правової оцінки заяві ОСОБА_2 про вчинення кримінальних правопорушень з питання її підслідності слідчому органу, який вони представляють.
За відсутності таких даних у слідчого судді відсутні достатні підстави вважати, що кримінальні правопорушення, про вчинення яких повідомив ОСОБА_2 , не підсудні Вищому антикорупційному суду.
Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією Київського апеляційного суду, викладеною зокрема в ухвалах від 07 вересня 2021 року (справа №760/13608/21) та від 09 грудня 2021 року (справа №760/26517/21).
Відповідно до п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.
З огляду на наведене, дотримуючись принципу належної підсудності, матеріали скарги слід повернути заявнику.
Згідно з ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.
Керуючись ст. 33-1, 303, 304, 306, 376, п.20-2 розділу XI "Перехідні положення" КПК України, із змінами, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність детективів Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, повернути особі, яка її подала.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя Солом`янського
районного суду міста Києва ОСОБА_1