У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 183/6512/22

№ 1-кс/183/2029/22

08 грудня 2022 року м. Новомосковськ Дніпропетровської області

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, слідчого відділу Новомосковського районного відділу поліції Головного управління національної поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000935 від 06 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.436-1 КК України про арешт майна,

в с т а н о в и в :

До Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого, слідчого відділу Новомосковського районного відділу поліції Головного управління національної поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000935 від 06 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.436-1 КК України про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 06.10.2022 року до Новомосковського РВП надійшло повідомлення від співробітника СБУ про те, що ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою АДРЕСА_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 в мережі інтернет у своїх публікаціях розповсюджують комуністичну та нацистську символіку.

Вказана інформація слідчим СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області внесена 06 жовтня 2022 року до ЄРДР за № 0000935 за попередньою правовою кваліфікацією, передбаченою ч. 1 ст. 436-1 КК України.

Під час досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_7 , за № 183/6512/22, № 1-кс/183/1929/22 було проведено обшук домоволодіння 05.12.2022 року в період часу з 07 год. 40 хв по 08 год 32 хв за адресою: АДРЕСА_3 під час якого було виявлено та вилучено:

- прапор біло-синьо-червоного кольору з написом «РОССИЯ» та значок на якому мається комуністична символіка з малюнком серпа та молота з написом «СССР» які були вивішені на стіні у кімнаті ОСОБА_6 у подальшому поміщені до спец пакету SUD3019729.

- гаманець чорного кольору на якому зображений металевий малюнок у вигляді двоголового орла схожий на герб рф, який ОСОБА_6 використовував у повсякденному життя у подальшому було вилучено до спец пакету WAR1437536.

- книгу на якій зображено нацистську символіку, яка знаходилась на поличці у кімнаті ОСОБА_6 , у подальшому було вилучено до спец пакету SUD3019769.

Вищеперераховане майно опечатано та вилучено до Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Враховуючи те, що вищезазначені речі мають значення речового доказу по вищевказаному кримінальному провадженню та з метою забезпечення його збереження слідчий просить накласти арешт на вищевказане майно.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, надали заяву про розгляд клопотання за їх відсутності.

За таких обставин слідчий суддя вважає, за можливе розглядати клопотання без участі слідчого та прокурора.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні, враховуючи положення ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши надані матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження являється арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовими доказами відповідно до ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, а також на те, що слідчим у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, оскільки в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, є предметом кримінального правопорушення, міг зберегти на собі сліди злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому слідчий суддя з метою забезпечення кримінального провадження та можливого використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

Керуючись ст. ст. 98, 107, 170, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого, слідчого відділу Новомосковського районного відділу поліції Головного управління національної поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000935 від 06 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.436-1 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: на гаманець чорного кольору, на якому зображений металевий малюнок у вигляді двоголового орла схожий на герб рф; прапор біло-синьо-червоного кольору з написом «РОССИЯ»; значок, на якому мається комуністична символіка з малюнком серпа та молота з написом «СССР»; книгу, на якій зображена нацистська символіка,з метою забезпечення збереження речових доказів, з обов`язковою забороною відчуження, розпорядження та користування.

Визначити місце зберігання арештованого майна в камері зберігання речових доказів НовомосковськогоРВП ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: вул. М.Головко, 19, м. Новомосковськ, Дніпропетровська область.

Контроль за дотриманням прав власника арештованого майна, до скасування арешту, покласти на прокурорів, що здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000935 від 06 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.436-1 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню і діє до закінчення досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8 ОСОБА_9