Справа № 947/7252/23
Провадження № 1-кс/947/4568/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СВ Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000257 від 18.02.2023 року відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, українця, офіційно не працюючого, з середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , в умовах дії воєнного стану, 14.02.2023 року близько о 12:00 год., більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, проходив повз територію домоволодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , власником якого є потерпілий ОСОБА_7 , де на території домоволодіння помітив металеву ванну вітчизняного виробника, в цей момент у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням у інше сховище, в умовах воєнного стану. В подальшому, 14.02.2023 року близько о 16:00 годині, ОСОБА_5 повернувся до місця розташування території домоволодіння АДРЕСА_2 , та реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, в умовах воєнного стану, діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з метою власного незаконного збагачення за рахунок викрадення чужого майна, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає, переліз через паркан, проник на огороджену по всьому периметру територію вищевказаного домоволодіння, звідки таємно викрав металеву ванну вітчизняного виробника, що належить потерпілому ОСОБА_7 . Після чого, ОСОБА_5 , заволодівши чужим майном, залишив місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись ним на власний розсуд. Своїми протиправними діями ОСОБА_5 спричинив потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду на загальну суму 466 гривень 66 копійок.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану, поєднана з проникненням у інше сховище.

Сторона обвинувачення зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального тяжкого кримінального правопорушення, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та враховуючи неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, орган досудового розслідування звертається до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

У судовому засіданні -

Прокурор вимоги поданого клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного заперечувала проти задоволення клопотання в частині та попросила застосувати до її підзахисного нічний домашній арешт з огляду на те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, вину визнає, є особою похилого віку та на постійній основі підробляє на ринку задля свого матеріального забезпечення.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку захисника.

Прокурор не заперечував проти застосування нічного домашнього арешту відносно підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно матеріалів поданого клопотання, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану, поєднана з проникненням у інше сховище.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України підтверджується: протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколами допитів свідків; протоколом огляду місця події за адресою: м. Одеса, вул. Леваневського, 40.

Згідно п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, слідчий суддя вважає доведеним у судовому засіданні наявність обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі долучених до клопотання доказів, вирішує питання наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінальних правопорушень.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення, а також враховуючи що підозрюваний офіційно не працевлаштований, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Враховуючи також те, що підозрюваному при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідків та потерпілого, які в подальшому, будуть допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику можливого незаконного впливу підозрюваним на потерпілого та свідків, схиляючи їх до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

При цьому ризик незаконного впливу на свідків є об`єктивним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

В частині посилання сторони обвинувачення на існування в рамках кримінального провадження ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку про формальність посилання сторони обвинувачення на нього у зв`язку із тим, що підозрюваний раніше не судимий.

Слідчий суддя враховує, що метою застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного ОСОБА_5 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді застави, особистого зобов`язання та особистої поруки є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання підозрюваним обов`язків.

З огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявних в рамках даного кримінального провадження ризиків, та звертаючи увагу на те, що підозрюваний є особою похилого віку та проживає один, відповідно до чого сам себе забезпечує, слідчий суддя прийшов до висновку, що доцільним буде застосування відносно такої особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби.

З урахуванням того, що слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, а тому клопотання сторони обвинувачення підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження № 0000257 від 18.02.2023 року відносно підозрюваного ОСОБА_5 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 07.06.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 07.06.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, обов`язок прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою.

Копію ухвали про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1