Справа № 991/4869/22
Провадження № 1-кс/991/4888/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_7,

учасника судового провадження:

представника скаржника - адвоката ОСОБА_8,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ скаргу адвоката ОСОБА_8, який діє в інтересах Громадської організації «Центр захисту інвалідів», на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

установив:

24.10.2022 електронною поштою до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката ОСОБА_8, який діє в інтересах ГО «Центр захисту інвалідів», на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою керівника ГО «Центр захисту інвалідів» ОСОБА_1 від 05.10.2022

І. Зміст поданої скарги

Адвокатом ОСОБА_8 у скарзі зазначено, що 05.10.2022 ГО «Центр захисту інвалідів» на адресу НАБ України засобами поштового зв`язку направлено заяву про кримінальне правопорушення, в порядку ст.214 КПК України. Зокрема в заяві зазначалось про сприяння суддями викраденню майна ГО «Центр захисту інвалідів» (корпоративних прав щодо ТОВ «БАСАРІ» та ДП «Компроміс» та майна зазначених підприємств), подальшій його легалізації та забезпеченню можливості рейдерському угрупованню володіти, користуватись та розпоряджатись викраденими корпоративними правами та нерухомим майном зазначених товариств. Тобто, про наявність в діях суддів ознак кримінальних правопорушень, передбачених ст.209 та ст.365 КК України, внаслідок чого їх незаконними діями ГО «Центр захисту інвалідів» заподіяно майнову шкоду в розмірі 130 889 249,00 грн.

11.10.2022 уповноваженими особами НАБ України отримано заяву про кримінальне правопорушення, проте, в порушення вимог ст.214 КПК України, протягом 24 годин, не внесено відповідні відомості до ЄРДР.

Враховуючи зазначене, адвокат ОСОБА_8 просив зобов`язати уповноважену особу НАБ України внести відомості про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР, розпочати досудове розслідування та надати заявнику витяг з ЄРДР.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_8 зазначив, що корпоративні права (про які йде мова у поданій скарзі) належали ГО «Центр захисту інвалідів» з 2016 року. Після смерті в ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , який був керівником організації, були ухвалені судові рішення про забезпечення позову в цивільних та господарських справах, про накладення арешту в межах кримінальних проваджень. У 2021 році корпоративні права були викрадені шляхом внесення реєстраційних записів до реєстру приватним нотаріусом у Полтавській області (у якої не було підстав для здійснення таких нотаріальних дій). Наказом Міністерства юстиції від 28.12.2021 зазначені реєстраційні дії були скасовані, але виконання цього наказу унеможливилось через заборону виконання наказу в кримінальних провадженнях. Вважає, що зазначені рішення фактично було винесено за наявності корупційної складової - суддями завідомо встановлювалась заборона на блокування дії наказу Міністерства та виносились незаконні рішення. Тобто, спочатку корпоративні права на підприємства, належні громадській організації, були оформлені на третіх осіб, після чого вже реалізовувались судові рішення про заборону на переоформлення таких прав на інших осіб. Кожен із суддів різних судів (з різними спеціалізаціями) розглядали позови, клопотання, окремо, в різних провадженнях, з відмінним між собою складом учасників. На переконання адвоката, у рейдерської організації існує зв`язок із цими суддями та вони здійснюють на них вплив. Склад кримінального правопорушення, передбаченого ст.209 КК України, вбачається із процесу винесення зазначеними у скарзі суддями судових рішень, накладення арешту на майно, з метою подальшого утримання такого майна у певних осіб. Арешти накладаються незаконно, вважає, що ухвалюючи такі рішення, судді робили це на замовлення осіб, які володіють корпоративними правами на даний час. На думку адвоката ОСОБА_8, фінансування таких дій відбувається з одного джерела. Клопотання до слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси подав голова ГО, у кримінальному провадженні вона є заявником та визнана потерпілою. Клопотання до судді Комінтернівського районного суду Одеської області подав громадянин ОСОБА_9, до Арцизського районного суду Одеської області - інша фізична особа (ОСОБА_10), до Одеського окружного адміністративного суду - підприємство «Дагда-2013», до Господарського суду м. Києва - зверталась низка осіб, в т.ч. громадянин ОСОБА_11 та комерційні підприємства, до Печерського районного суду м. Києва - звертався безпосередньо слідчий. Тобто, із клопотаннями, які будь-яким чином стосувались корпоративних прав та є предметом спору, звертались абсолютно різні особи. Усі ці справи поєднані викраденими корпоративними правами. Судові рішення, винесені суддями вказаних судів, були скасовані судами вищих інстанцій, які вказували на необґрунтованість їх винесення. Додав, що можливо в діях цих суддів і немає складу кримінальних правопорушень, але встановити такі обставини потрібно під час проведення досудового розслідування. Більш точна кваліфікація діянь, належна підслідність може бути встановлена саме під час досудового розслідування.

Від представника НАБ України ОСОБА_12. на електронну пошту суду надійшли письмові пояснення (Вх. № ЕП-9809/22 від 26.10.2022), в яких зазначено, що до Національного бюро надійшло звернення ГО «Центру захисту інвалідів» ОСОБА_1 від 10.10.2022 № 2042-1, зареєстроване 20.10.2022, щодо можливого незаконного заволодіння активами громадської організації за обставин, викладених у зверненні, стосовно можливої бездіяльності, незаконних дій окремих службових осіб правоохоронних та інших органів державної влади, суддів. Проте у зверненні не наведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення суддями кримінального правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності НАБ України. Звернувшись до НАБ України із заявою, в якій не викладено конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення суддею кримінального корупційного правопорушення та в подальшому оскаржуючи бездіяльність детективів НАБ України, заявник намагається оскаржити судові рішення та відповідні дії суддів, вчинені ними при здійсненні правосуддя, поза передбаченим процесуальним законом порядком, що може мати наслідком втручання у діяльність судді з використанням механізму оскарження бездіяльності слідчого, передбаченого ст.303 КПК України. Сам лише факт незгоди із судовим рішенням не свідчить про його незаконність, підроблення, отримання суддею неправомірної вигоди за прийняття такого рішення або зловживання ним службовим становищем. Можливе порушення суддею норм матеріального та процесуального права, як результат суддівської помилки, не може кваліфікуватися як кримінальне правопорушення та як підстава для притягнення судді до відповідальності. Якщо така подія мала місце, особа має право звернутись з відповідною скаргою до Вищої ради правосуддя. Додав, що звернення ГО «Центр захисту інвалідів», зокрема з аналогічних питань, раніше вже були предметом розгляду Головного підрозділу детективів Національного бюро. З огляду на викладене, ОСОБА_3 просив у задоволенні скарги відмовити повністю та розглянути справу без участі представника Національного бюро за наявними письмовими поясненнями.

ІІІ. Мотиви та оцінка слідчого судді

Дослідивши матеріали скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні скарги з огляду на таке.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п.1 ч.1 ст.303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, наступає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище.

Наведене дає підстави вважати, що внесенню до ЄРДР в порядку ч. 1 ст. 214 КПК України підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатньо відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно бездіяльність, передбачена п.1. ч.1 ст. 303 КПК України, може бути констатована лише у випадку, якщо відповідна заява чи повідомлення містять відомості саме про кримінальне правопорушення.

Згідно зі змістом заяви про вчинене кримінальне правопорушення (злочин) від 05.10.2022, доданої до матеріалів скарги, керівник ГО «Центр захисту інвалідів» ОСОБА_1 зазначив про вчинення службовими особами протиправних дій, які зловживаючи владою та використовуючи своє службове становище сприяють легалізації викрадених 26.11.2021 у ГО «Центр захисту інвалідів» корпоративних прав щодо ТОВ «БАСАРІ» (розмір статутного капіталу - 129 670 749,00 грн) та ДП «Компроміс» (розмір статутного капіталу - 1 218 500,00 грн), включаючи майно зазначених підприємств. У ІНФОРМАЦІЯ_1 керівник ГО «Центр захисту інвалідів» ОСОБА_2 помер, після чого розпочались спроби рейдерського захоплення майна та активів ГО «Центр захисту інвалідів». У березні 2021 року гр. ОСОБА_4 спільно з гр. ОСОБА_5 було виготовлено фіктивний протокол загальних зборів, яким ОСОБА_4 призначено на посаду голови та який в подальшому заволодів майном організації, що є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000384 від 31.03.2021. В подальшому, з метою незаконного впливу на господарську діяльність підприємств, належних громадській організації, було паралізовано роботу таких підприємств як ТОВ «БАСАРІ», ДП «Компроміс», ВТФ «Галатея», ТОВ «Майнічі», шляхом проведення обшуків, накладення арешту на майно, заборони реєстраційній службі проводити реєстраційні дії щодо зазначених підприємств. У листопаді 2021 року приватним нотаріусом Миргородського районного нотаріального округу Полтавської області були вчинені нотаріальні дії, з переоформлення корпоративних прав вказаних вище товариств. Однак, 28.12.2021 наказом Міністерства юстиції № 4677/5 скасовано вказані вище реєстраційні дії. Разом з тим, виконання даного наказу унеможливлюється завдяки незаконним судовим рішенням (заборони державним реєстраторам будь-яких органів вносити будь-які зміни до Державного реєстру з приводу зазначених суб`єктів господарювання; зупинення дії наказу № 4677/5), які ухвалюються суддями на замовлення учасників рейдерського угрупування.

Відповідно до ч.5 ст.216 КПК України детективи НАБ України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених, зокрема, статтею 209 КК України (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), якщо розмір завданої шкоди у кримінальному правопорушенні у дві тисячі і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (якщо кримінальне правопорушення вчинено службовою особою державного органу).

Перевіряючи наявність підстав для зобов`язання уповноважених осіб НАБ України внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою керівника ГО «Центр захисту інвалідів» ОСОБА_1 від 05.10.2022, слідчий суддя зазначає таке.

У дослідженій під час судового засідання скарзі та доданих до неї матеріалів, зокрема заяві про вчинення кримінального правопорушення від 05.10.2022, зазначені відомості про ймовірне вчинення протиправних дій суддями судів першої інстанції, які начебто полягають у сприянні легалізації викрадених у ГО «Центр захисту інвалідів» майнових активів - корпоративних прав щодо ТОВ «БАСАРІ» та ДП «Компроміс», включаючи нерухоме майно зазначених підприємств. Адвокат ОСОБА_8 у судовому засіданні пояснив, що кожне судове рішення було винесено суддями/слідчими суддями за результатами розгляду заяв та клопотань, поданих різними фізичними та юридичними особами. Деякі з рішень були предметом перегляду у апеляційній та касаційній інстанції, та відповідно скасовані, з наведенням відповідного обґрунтування.

Підсумовуючи, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні не було встановлено обставин та фактів, які були б достатніми для висновку про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, слідчий суддя констатує відсутність зазначеної адвокатом ОСОБА_8 бездіяльності з боку слідчих НАБ України, що є підставою для відмови у задоволенні його скарги.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_8, який діє в інтересах Громадської організації «Центр захисту інвалідів», на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6