Справа № 953/1630/23
н/п 1-кс/953/1768/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" березня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого 2-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадження прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0003634 від 21.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

06.03.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого 2-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадження прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0003634 від 21.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено в ОСОБА_5 згідно протоколу про порушення митних правил №0218/80700/22, та в подальшому направлено Харківською митницею Державної митної служби України на адресу слідчого відділу УСБУ в Харківській області, а саме: на 41 золоту монету іноземного державного карбування.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003634 від 21.12.2022, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений слідством час та місці у громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник злочинний умисел на переміщення через митний кордон України 41 золотої монети іноземного державного карбування, які є культурною цінністю.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» ( № 1068-?? від 21.09.1999) культурні цінності об`єкти матеріальної та духовної культури, що мають художнє, історичне, етнографічне та наукове значення і підлягають збереженню, відтворенню та охороні відповідно до законодавства України, а саме: рідкісні монети, ордени, медалі, печатки та інші предмети колекціонування.

Згідно з Гаазькою Конвенцією ЮНЕСКО від 14.07.1970 «Про заходи, спрямовані на заборону та запобігання незаконному ввезенню, вивезенню та передачі права власності на культурні цінності» (ратифікована із заявою Указом Президії ВР УРСР № 5396-?I від 10.02.1988) «культурними цінностями вважаються цінності релігійного або світського характеру, які розглядаються кожною державою як такі, що представляють значення для археології, доісторичного періоду, історії, літератури, мистецтва та науки і які відносяться до перелічених нижче категорій: е) старовинні предмети більш ніж 100-річної давності, такі як написи, карбовані монети та печатки»

У подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 02.02.2022 о 15 год 30 хв, пересуваючись авіаційним сполученням, а саме рейсом РС 426 «Стамбул-Харків», перетнув зону митного контролю міжнародного залу «Приліт» міжнародного пункту пропуску для авіаційного сполучення «Харків» (митний пост «Аеропорт «Харків» Харківської митниці), прилетівши з Туреччини до України, рухаючись каналом «зелений коридор», переміщуючи 41 золоту монету іноземного державного карбування, які є культурною цінністю та усвідомлюючи, що переміщує через державний і митний кордон України саме культурні цінності заздалегідь приховав їх від митного контролю у днищі картонної коробки, яка знаходилась в особистих речах, шляхом створення у середині неї шарів з картону, що фактично унеможливлює виявлення 41 золотої монети іноземного державного карбування. Під час усного та письмового декларування ОСОБА_5 , не повідомив співробітникам митного поста «Аеропорт «Харків» Харківської митниці про переміщувану ним 41 золоту монету іноземного державного карбування, які є культурною цінністю.

У подальшому при проведенні поглибленого митного огляду в особистих речах ОСОБА_5 виявлено та вилучено картонну коробку, у днищі якої шляхом нашарування картону, була прихована 41 золота монета іноземного державного карбування, які ОСОБА_5 приховав від митного контролю та перемістив з Туреччини до України у спосіб, що значно ускладнює виявлення вказаних предметів.

Слідчий зазначає, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні контрабанди, яка полягала у переміщенні через митний кордон України з приховуванням від митного контролю культурних цінностей, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України.

02.02.2022 співробітниками митного поста «Аеропорт» Харків Харківської митниці був складений протокол про порушення митних правил №0218/80700/22, відповідно до якого у ОСОБА_5 була вилучена 41 золота монета іноземного державного карбування.

27.12.2022 Харківською митницею Державної митної служби України направлено на адресу слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області предмети правопорушення, вилучені по протоколу про порушення митних правил №0218/80700/22, а саме - 41 золоту монету іноземного державного карбування.

Відповідно до висновку судової мистецтвознавчої експертизи Національного меморіального комплексу «Висота маршала І.С. Конєва» №1 від 31.01.2023, вилучена у ОСОБА_5 41 золота монета іноземного державного карбування є культурними цінностями, які мають історичну, художню та колекційну цінність та підлягають дії Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» (№ 1068-?? від 21.09.1999).

31.01.2023 постановою слідчого вказані предмети визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

31.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України

Відповідно до положення ст.98 КПК України, вилучені монети мають ознаки речового доказу, тобто є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Таким чином, існує сукупність підстав вважати, що вищевказані предмети є доказом кримінального правопорушення, оскільки відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

Таким чином, з метою збереження речових доказів відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України виникла необхідність у арешті вищенаведених предметів.

Слідчий зазначає, що необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі, предметів та документів, які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В судове засідання слідчий 2-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області старший лейтенант юстиції ОСОБА_3 не з`явилась. Подала заяву про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Особа, у якої було вилучено вищевказане майно не повідомлялася про місце, дату та час розгляду клопотання.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Правовою підставою арешту майна є кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003634 від 21.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України.

31.01.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.201 КК України.

31.01.2023 постановою слідчого слідчого відділу УСБУ в Харківській області лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , вилучені в ході поглибленого митного огляду в особистих речах ОСОБА_5 41 золоту монету іноземного державного карбування, які відповідно до висновку судової мистецтвознавчої експертизи Національного меморіального комплексу «Висота маршала І.С. Конєва» №1 від 31.01.2023, є культурними цінностями, які мають історичну, художню та колекційну цінність та підлягають дії Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» (№ 1068-?? від 21.09.1999) - визнано речовими доказами.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речових доказів, майна, що має доказове значення в даному кримінальному провадженні, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

Питання щодо місця зберігання речових доказів вирішується слідчим у кримінальному провадженні на підставі вимог ст.100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання 2-го відділення слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області старшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадження прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0003634 від 21.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 201 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено у ОСОБА_5 згідно протоколу про порушення митних правил №0218/80700/22, та в подальшому направлено Харківською митницею Державної митної служби України на адресу слідчого відділу УСБУ в Харківській області, а саме : на 41 золоту монету іноземного державного карбування, шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1