УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

секретаря судових засідань - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві скаргу адвоката ОСОБА_4 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру від 25.07.2022, у кримінальному провадженні № 0000152, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді надійшла скарга адвоката ОСОБА_4 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру від 25.07.2022, у кримінальному провадженні № 0000152, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України складеної старшим слідчим СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Так, зі скарги захисника ОСОБА_4 , убачається, що 25.07.2022 старший слідчий відділу СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 повідомила про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 4 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000152 від 19.08.2020. При цьому, скаржник посилається на необґрунтованість та безпідставність повідомленої підозри.

Скаргу адвокат мотивує тим, що в межах вказаного кримінального провадження 01.02.2022 судовим експертом ОСОБА_7 (свідоцтво експерта №2052, експертна спеціальність: 10.6 Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів, термін дії свідоцтва до 29.10.2023) складено висновок експертів комплексної будівельно-технічної та економічної експертизи №22-10/СЕС.

25.07.2022 на підставі вищезазначеного висновку експерта ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Як зазначає адвокат в своїй скарзі, в основу пред`явленої ОСОБА_5 підозри покладено вищезазначений висновок експертів, який підписаний судовим експертом ОСОБА_7 .

В той же час, адвокат зазначає, що в проведенні вищезазначеної експертизи повинні були прийняти участь не один експерт, а група експертів (комісія), які повинні були підписати кожну сторінку дослідницької частини експертного висновку, водночас у вказаному висновку містяться відомості лише про судового експерта ОСОБА_7 .

Крім того, адвокат також зазначає, що вказаний судовий експерт відповідно до наявного у нього свідоцтва не мав права приймати участь у проведенні судової-економічної експертизи та підписувати експертний висновок у цій частині.

Таким чином, на думку адвоката, вказаний експертний висновок від 01.02.2022 №22-10/СЕС є недопустимим доказом, а матеріали кримінального провадження не містять жодних інших доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, відтак повідомлення про підозру від 25.07.2022 є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

В судове засідання адвокат ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду скарги, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення скарги та скасування повідомлення про підозру та зазначила, що вищезазначене повідомлення про підозру є обґрунтованою, підтверджується сукупністю зібраних під час проведення досудового розслідування доказів, а не лише висновком експертів на який посилається адвокат у своїй скарзі.

Заслухавши доводи прокурора, вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, підозрюваним, його захисником чи законним представником може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Як убачається з матеріалів скарги та долучених в судовому засіданні документів, Шевченківським УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000152 від 19.08.2020.

25.07.2022 старший слідчий відділу СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 повідомила про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 4 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000152 від 19.08.2020.

Підозра є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Право підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють», що визначено пунктом 1 частини третьої статті 42 КПК України, кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.

Згідно з положеннями ст. 276 КПК України - повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках, зокрема, наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до положень ст. 277 КПК України повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Статтею 278 КПК України регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру. Зокрема, відповідно до ч.1 ст.278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до змісту ч. ч. 1, 2 ст. 111 КПК України, повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Суд при постановлені ухвали, керується при цьому також висновками ЄСПЛ у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom», де зазначено, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином. І вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення» та така кількість доказів на даний час у наданих прокурором матеріалах наведена.

Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Murray v. the United Kingdom» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

При цьому, суд на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. На підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів суд повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру.

Так, судом встановлено, що відповідно до повідомлення про підозру від 23.07.2022, ОСОБА_5 підозрюється у привласненні чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого за попередньою змовою групою осіб у великих розмірах, вчиненого повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Так, з матеріалів доданих до скарги вбачається, що підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, обґрунтовується відомостями, які містяться, у матеріалах кримінального провадження.

Таким чином, сукупність таких фактичних даних, на думку слідчого судді, й вказує на причетність ОСОБА_5 до правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється.

Як убачається з матеріалів скарги, повідомлення про підозру ОСОБА_5 було здійснено в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України, відповідно до ст. 276 КПК України, у день його складання під розписку ОСОБА_5 .

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою,щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Відтак, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, допустимість доказів щодо встановлення його винуватості, вважає, що зміст таких матеріалів може свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

Висновок органу досудового розслідування з приводу причетності ОСОБА_5 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення не є очевидно необґрунтованим, а тому слідчий суддя не вбачає у висновках про обґрунтованість підозри чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого.

Як вже було вищезазначено, під час розгляду скарги, поданої в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя не вправі надавати оцінку щодо допустимості чи недопустимості доказів.

Відтак, доводи захисника щодо недопустимості висновку судового експерта ОСОБА_7 (свідоцтво експерта №2052, експертна спеціальність: 10.6 Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів, термін дії свідоцтва до 29.10.2023) від 01.02.2022 №22-10/СЕС не можуть бути взяті до уваги на даній стадії.

Також слідчий суддя зазначає, що як вбачається з досліджених матеріалів кримінального провадження, висунута ОСОБА_5 підозра ґрунтується на сукупності доказів зібраних під час досудового розслідування, а не лише на висновку судового експерта ОСОБА_7 від 01.02.2022 №22-10/СЕС, що також свідчить про обґрунтованість висунутої ОСОБА_5 підозри.

На стадії досудового розслідування від слідчого судді не вимагається здійснення оцінки доказів як це має здійснювати суд під час судового розгляду, який закінчується ухваленням вироку, а отже даних, які наявні у розпорядженні слідчого судді, достатньо для висновку - про обґрунтованість підозри, що виправдовує подальше здійснення досудового розслідування та застосування заходів забезпечення.

Так, відповідно до вимог ст. 277 КПК України, у повідомленні про підозру містяться відомості, зокрема, про зміст підозри, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у межах якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру.

Вказаним вимогам КПК України оскаржуване повідомлення про підозру відповідає, а наведення у повідомленні про підозру змісту висунутої підозри, правової кваліфікації кримінального правопорушення, у межах якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, стислого викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру, не може розцінюватись як порушення принципу презумпції невинуватості.

Відповідно до ч. 3 ст.26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги адвоката ОСОБА_4 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру від 25.07.2022, у кримінальному провадженні № 0000152, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 22, 26, 93, 110, 276-278, 303, 306, 307, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на повідомлення про підозру від 25.07.2022, у кримінальному провадженні № 0000152, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.08.2020, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1