справа № 208/654/23
провадження № 1-кп/208/296/23
УХВАЛА

про призначення до судового розгляду

06 лютого 2023 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого, судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 ,

у відкритому підготовчому судовому засіданні призначеного 27.01.2023 року по справі кримінального провадження № 0000883, розглянувши обвинувальний акт який надійшов 27.01.2023 року з Кам`янської окружної прокуратури відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

який обвинувачується у скоєнні злочинів передбачених ст. 185 ч.4, 186 ч.4 КК України,

ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ,

який обвинувачується у скоєнні злочинів передбачених ст. 186 ч.4 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшла зазначена справа.

Під час проведення підготовчого судового засідання встановлено, що обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України, підстав для повернення обвинувального акту прокурора чи закриття кримінального провадження, не встановлено. Справа підсудна Заводському районному суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області. На стадії досудового слідства обвинуваченому ОСОБА_10 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, відносно обвинуваченого ОСОБА_11 у виді нічного домашнього арешту.

Учасники судового провадження - прокурор, обвинувачені, захисники, кожен окремо, вважали за можливе призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, і суд не вбачає для цього перешкод.

Прокурором заявлено клопотання про обрання відносно ОСОБА_10 заходу забезпечення кримінального провадження у виді тримання під вартою, яке обґрунтовано тим, що той обвинувачується у вчиненні низки умисних тяжких злочинів, не має сталих соціальних зв`язків та може переховуватись від суду з огляду на міру покарання яка йому загрожує у разі визнання винним. Знаходячись на волі ОСОБА_10 може незаконно впливати на потерпілих та свідків по справі, продовжити злочинну діяльність.

Також, прокурором заявлено клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_11 запобіжного заходу у виді домашнього арешту, яке обґрунтовано тим, що останній є раніше неодноразово судимим за вчинення умисних злочинів, обвинувачується у вчиненні двох тяжких злочинів і може переховуватись від суду з огляду на міру покарання яка загрожує йому у разі визнання винним. Обрання саме такого запобіжного заходу з покладенням обов`язків згідно ст. 194 КПК України, дозволить запобігти спробам як переховування від суду, так і ризикам незаконного впливу на потерпілих та свідків по справі, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, яке аргументував недоведеністю ризиків для застосування до ОСОБА_10 найбільш суворого запобіжного заходу. Зазначив, що прокурором заявлені фактично ідентичні клопотання відносно ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , з ідентичними ризиками передбаченими ст. 177 КПК України, але навіть з врахуванням попередніх судимостей ОСОБА_11 , прокурор просить обрати відносно останнього менш суворий запобіжний захід, ніж просить обрати відносно ОСОБА_10 . Самофал є раніше не судимою особою, має соціальні зв`язки, місце мешкання. Від слідства ОСОБА_10 не переховувався. Його роль в інкримінованих злочинах є другорядною. Просив обрати відносно підзахисного менш суворий запобіжний захід. Обвинувачений підтримав думку адвоката.

Захисник ОСОБА_7 не заперечувала проти клопотання прокурора. Обвинувачений ОСОБА_11 підтримав думку свого адвоката.

Суд розглянувши клопотання, вислухав учасників судового засідання, встановив наступне.

ЄСПЛ у рішеннях в справах «Харченко проти України», «Лабіта проти Італії», «Летельє проти Франції» неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Встановлено, що ОСОБА_10 є раніше не судимим. Даних про міцні соціальні зв`язки обвинуваченого суду не надавалось. Самофал обґрунтовано, в достатній мірі для розгляду клопотання прокурора, обвинувачується у вчиненні трьох тяжких умисних злочинів, які мають високий ступінь суспільної небезпеки та за які, в разі визнання його винуватим, може бути засуджений до позбавлення волі на строк до 10 років.

Викладені обставини підтверджують вказані прокурором ризики переховування обвинуваченого від суду з огляду на міру покарання яка загрожує останньому у разі визнання винним. Враховуючи обвинувачення у вчиненні трьох корисливих злочинах, на думку суду існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення. У разі звільнення ОСОБА_10 з під варти, ризик незаконного впливу на свідків та потерпілих суттєво збільшиться.

Судом враховано, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо сторона обвинувачення доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу поза всяким сумнівом порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена п. п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак потребує встановлення реальної можливості допустити це в майбутньому.

Суд вважає необґрунтованими твердження сторони захисту про можливість забезпечення належної поведінки обвинуваченого шляхом обрання запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, та вони не можуть бути прийняті судом до уваги, виходячи з конкретних обставин даного кримінального провадження та особи обвинуваченого, та як навіть наявність соціальних зв`язків, не є достатнім стримуючим фактором з урахуванням ризиків, описаних попередньо, які на цей час не зменшились.

Зважаючи, що ОСОБА_10 інкриміновані злочини пов`язані з застосуванням до потерпілого насильства, альтернативний запобіжний захід відносно останнього судом не обирається.

Розглядаючи клопотання прокурора в частині обрання відносно ОСОБА_11 запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту, суд встановив наступне.

Обвинувачений є раніше неодноразово судимим.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, і санкція ч. 4 ст. 186 КК України відповідає цьому критерію.

Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати суду докази обставин, на які вони посилаються.

За результатами розгляду клопотання про застосування заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя вправі постановити ухвалу про: 1) задоволення клопотання; 2) відмову у задоволенні клопотання; 3) повернення його для усунення недоліків, якщо клопотання подано слідчому судді без додержання вимог, визначених відповідною нормою КПК.

Таким чином, суд за наслідком розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу може застосувати до обвинуваченого лише запобіжний захід, про який йдеться в поданому клопотанні, або ж відмовити в задоволенні клопотання чи застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід.

Зважаючи на ризики зазначені прокурором, суд вважає за доцільне застосувати до ОСОБА_11 запобіжний захід у виді нічного домашнього арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183-184, 314-316, 350 КПК України, суд -

у х в а л и в :

Призначити судовий розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_8 , по обвинуваченню у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ст. ст. 185 ч.4, 186 ч.4 КК України, ОСОБА_9 у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ст. 186 ч.4 КК України, у відкритому судовому засіданні, суддею одноособово, в приміщенні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, на 13.02.2023 року о 14.00 годині.

В судове засідання викликати прокурора, обвинувачених, захисників.

Клопотання прокурора задовольнити.

Обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 03.04.2023 року.

Строком до 03.04.2023 року, обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 22.00 до 06.00 години.

Відповідно до ст. 194 КПК України, строком дії обраного запобіжного заходу, покласти на ОСОБА_6 обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою, утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками поза межами судових засідань.

В задоволенні клопотання сторони захисту щодо обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала суду, в частині обрання запобіжного заходу, може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1