Справа № 191/1668/23
Провадження № 1-кс/191/294/23
У Х В А Л А

іменем України

24 квітня 2023 року м. Синельникове

Слідчий суддя Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , слідчого - ОСОБА_4 , підозрюваного - ОСОБА_5 , захисника - ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м.Синельникове клопотання слідчого СВ ВП №1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Дніпропетровськ, громадянину України, без освіти, не одруженому, не працюючому, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимому 29.03.2017 Красноармійським міськрайонним Донецької області за ч.3 ст.186 КК України до 4 років позбавлення волі. Звільнився 24.04.2019 по відбуттю строку покарання,-

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000376 від 21.04.2023 відповідає вимогам ст.ст.177, 184 КПК України.

Підозрюваний затриманий в порядку ст.208 КПК України 21.04.2023.

Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 21.04.2023 близько 14:45 годин прийшов до свого знайомого ОСОБА_7 за адресою АДРЕСА_2 , з метою з`ясування відносин. В ході їх спільного розпитгя спиртних напої близько 15:30 годин цього дня між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 виникла словесна сварка, в ході якої останній спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_7 . Після чого ОСОБА_5 залишаючи будинок ОСОБА_7 , побачив мобільний телефон, що належить останньому. В цей час у ОСОБА_5 раптово виник протиправний умисел, спрямований на вчинення кримінального правопорушення, а саме відкритого заволодіння чужим майном.

Так, ОСОБА_5 , ігноруючи указ Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» яким було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому було продовжено та триває по теперішній час, повторно, в присутності власника мобільного телефона, відкрито заволодів чужим майном, а саме мобільним телефоном VIVO 1920 ІМЕІ НОМЕР_1 , ІМЕІ2 НОМЕР_2 , SN НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_7 , чим завдав потерпілому майнової шкоди.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненого повторно в умовах воєнного стану, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 4 ст. 186 КК України

22.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.186 КК України.

Слідчий просить застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки вважає, що існують ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, так як ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від 7 до 10 років, не має міцних соціальних зв`язків , не працює, зловживає спиртними напоями , може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні з метою зміни ними показань .

Прокурор у судовому засіданні клопотання слідчого підтримала.

Підозрюваний у судовому засіданні просив не обирати йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а обрати домашній арешт.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання слідчого заперечував та просив обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази та заслухавши думку прокурора, підозрюваного, захисника, приходить до наступного.

21.04.2023 за №0000376 до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

22.04.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, підтверджується наданими матеріалами досудового розслідування.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Згідно з п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що тримання під вартою є найбільш суворим і винятковим запобіжним заходом, який застосовується у виняткових випадках, коли інші запобіжні заходи не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

При обранні підозрюваній запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що докази про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 вищезазначеного кримінального правопорушення є вагомими, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , є тяжким та передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, раніше підозрюваний судимий за аналогічний злочин, за місцем проживання характеризується посередньо, ніде не працює, про підозру повідомлений.

Вказане свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_5 , залишаючись на свободі, може скоїти інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілого та свідків, а також переховуватися від органів досудового розслідування у зв`язку з тяжкістю вчиненого ним кримінального правопорушення.

Таким чином, слідчий суддя вважає встановленим і доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5, ч.1 ст. 177 КПК України, та вважає за необхідне застосувати до підозрюваного найбільш суворий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, керуючись ч.3 ст.183, п.2 ч.5 ст.182 КПК України, суд вважає можливим у даному кримінальному провадженні визначити розмір застави, який повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб .

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 196-198 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 на строк шістдесят днів, тобто до 19 червня 2023 року.

Для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_5 визначити заставу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб , що становить 80 520 грн. 00 коп.

У разі внесення підозрюваним визначеного розміру застави покласти на ОСОБА_5 виконання наступних обов`язків:

-прибувати до слідчого, прокурора або судді за кожним викликом;

-не відлучатися з населеного пункту, в якому підозрюваний проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Підозрюваний звільняється з-під варти у разі внесення застави, визначеної в ухвалі суду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1