Справа № 386/671/22
Провадження № 1-кс/386/170/23
УХВАЛА

Іменем України

24 квітня 2023 року

Голованівський районний суд Кіровоградської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22.06.2022 року у кримінальному провадженні №0000103 від 18.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до Голованівського районного суду Кіровоградської області із зазначеним клопотанням, посилаючись на те, що ухвалою слідчого судді від 22.06.2022 року накладено арешт на належний йому дерев`яний човен зеленого кольору довжиною 4,10 м, шириною 1,25 м. з двома дерев`яними веслами довжиною 2,15м. кожне весло, який був вилучений та визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні №0000103 від 18.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Вказує, що постановою старшого дізнавача СД Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_4 від 30.12.2022 року кримінальне провадження №0000103 від 18.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України закрито за відсутністю складу кримінального правопорушення, а тому просить арешт вказаного дерев`яного човна скасувати.

У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, просить його задовольнити.

Прокурор Голованівської окружної прокуратури Кіровоградській області ОСОБА_5 подала заяву про розгляд клопотання у її відсутність, проти його задоволення не заперечує.

Дізнавач СД Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином, що відповідно до ст.ст. 172, 174 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та додані матеріали, слідчий суддя встановив такі обставини та приходить до наступного висновку.

Так, ухвалою слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22.06.2022 року накладено арешт на дерев`яний човен з характеристиками: дерев`яний човен зеленого кольору довжиною 4,10 м, ширина 1,25 м. з двома дерев`яними веслами довжиною 2,15 м. кожне весло, в рамках кримінального провадження №0000103 від 18.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Власником арештованого човна є ОСОБА_3 , документального підтвердження права власності не встановлено.

Постановою старшого дізнавача СД Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_4 від 30.12.2022 року кримінальне провадження №0000103 від 18.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України закрито за відсутністю складу кримінального правопорушення.

Частиною першою статті 1 КПК України встановлено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України. За змістом статті 173 цього Кодексу питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України).

Отже, у випадках, визначених вказаною статтею, власник або інший володілець майна під час досудового розслідування не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно із частиною третьою статті 174 КПК України прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації.

Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові (частина четверта статті 174 КПК України).

Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі кримінальне провадження закрив постановою слідчий, який згідно з приписами КПК України, на відміну від прокурора, не наділений повноваженнями скасовувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування.

Згідно із частиною третьою статті 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

На слідчого суддю покладена функція судового контролю за дотриманням прав і свобод осіб у кримінальному провадженні, зокрема, під час досудового розслідування (пункт 18 частини першої статті 3 КПК України), і він наділений повноваженнями накладати арешт на майно та його скасовувати (статті 173 і 174 цього Кодексу). Крім того, у КПК України немає заборони ініціювати перед слідчим суддею, коли кримінальне провадження вже закрив слідчий, питання про скасування арешту на майно, накладеного під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді на підставі приписів цього Кодексу. З огляду на вказане, беручи до уваги відсутність у слідчого повноважень, при закритті кримінального провадження самостійно скасувати арешт, накладений на майно ухвалою слідчого судді, вважаю, що для гарантування прав і свобод осіб, на майно яких ухвалою слідчого судді за КПК України накладений арешт у кримінальному провадженні, саме слідчий суддя, здійснюючи судовий контроль, повноважний за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна в порядку, передбаченому частиною другою статті 174 цього Кодексу, вирішити питання про скасування такого арешту після закриття слідчим кримінального провадження.

Таким чином, у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Наведене повністю узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду у постанові від 30 червня 2020 року у справі N 727/2878/19 (провадження N 14-516цс19).

Відповідно до ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

З огляду на викладене вище, дотримуючись засад кримінального провадження щодо законності, верховенства права та недоторканності права власності, приймаючи до уваги той факт, що кримінальне провадження на даний момент постановою слідчого закрито, досудове розслідування по справі завершено, приходжу до переконання, що потреби і надалі обмежувати власника у володінні майном немає, продовження такого арешту спричиняє збитки інтересам власника, оскільки на даний час відпали обставини, які стали підставою для арешту майна, передбачені ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт майна - дерев`яного човна зеленого кольору довжиною 4,10м, ширина 1,25 м. з двома дерев`яними веслами довжиною 2,15м. кожне весло, накладений ухвалою слідчого судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22.06.2022 року у кримінальному провадженні №0000103 від 18.06.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1