ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Фастів Київська область 03 січня 2023 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участі представника власника майна-адвоката ОСОБА_2 , прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Фастові Київської області клопотання представника власника майна-адвоката ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000480 від 07.07.2021 за ознаками ч.4 ст.190 КК України,-

в с т а н о в и в:

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, який був накладений на підставі ухвали слідчого судді 15.08.2022 року в рамках кримінального провадження № 0000480 від 07.07.2021, посилаючись на те, що в провадженні Фастівського РУП ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000480 від 07.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15.08.2022 у справі №381/415/22 (1-кс/381/841/22) задоволено клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури та накладено арешт на майно, вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_5 , а саме:

-грошові кошти в сумі 19164 гривні та 26 доларів США; 6 банківських карток «Приватбанк»; 2 банківські картки «ПУМБ»; 1 банківська картка «УкрГазбанк»; Золотий ланцюжок, золотий хрестик, золоту ладанку, золоту булавку; Мобільний телефон «Ergo» з сім-картками «Vodafone» та «Lifecell»; Мобільний телефон «Ergo» з сім-карткою «Vodafone»; Мобільний телефон «Ergo»; Мобільний телефон «Хіоmе Redmi»; Мобільний телефон «ZTE Blade А51»;Мобільний телефон «Apple Iphone X»; Мобільний телефон «Apple Iphone 7»; Кепку білого кольору; Сім картки; Коробки від мобільних телефонів.

Про дату та час розгляду клопотання про арешт майна ОСОБА_5 не повідомляли, а тому вона не була присутня під час його розгляду. Зазначені обставиниі стали підставою для звернення до слідчого судді з даним клопотанням.

Адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав подане клопотання про скасування арешту

Прокурор Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти скасування арешту майна, так як досудове розслідування ще триває та на меті є проведення ряду експертиз, а також є необхідність у продовженні строку досудового розслідування слідчим суддею, про що буде подано клопотання.

Суд, вислухавши пояснення заявника, прокурора, вивчивши матеріали клопотання представника власника майна-адвоката ОСОБА_2 вважає, що клопотання задоволенню не підлягає враховуючи наступне.

Судом встановлено, що згідно Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у провадженні Фастівського районного управління поліції ГУНП в Київській області перебуває кримінальне провадження №0000480 від 07.07.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Згідно протоколу обшуку від 10.08.2022 слідчим Фастівського РУН ГУНП в Київській області проведено обшук в будинку АДРЕСА_1 , в якому проживає ОСОБА_5 . Під час обшуку працівниками поліції вилучено грошові кошти, вироби із золота, банківські картки, мобільні телефони, сім-картки, кепку, коробки від мобільних телефонів, які належать ОСОБА_5 .

Згідно ст. 131 КПК України, арешт майна є одним з заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 1 ст. 170 КПК, передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15.08.2022 року до слідчого судді звернувся прокурор Фастівської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_6 про арешт майна.

Підставою звернення з даним клопотанням було те, що до Фастівського РУП ГУНИ в Київській області надійшла заява ОСОБА_7 про те, що 25.06.2021 року приблизно о 10-30 годині, перебуваючи поруч з приміщенням банку «Аваль» по вул..Соборній в м.Фастові невстановлена жінка шляхом обману та зловживання довірою, заволоділа її грошовими коштами, після чого зникла, спричинивши матеріального збитку.

10.08.2022 на підставі Ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05.08.2022 року проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_5 та вилучене вищезазначене майно.

Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15.08.2022 у справі №381/415/22 (1-кс/381/841/22) задоволено клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури та накладено арешт на майно, вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить ОСОБА_5 ,

Частина друга ст.170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається з метою забезпечення в тому числі збереження речових доказів.

В даному випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього кодексу.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Відповідно до абз. 3 п. 1 Постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що скільки існують обґрунтовані підстави вважати, що вищезазначене майно є набутим кримінально протиправним шляхом, то воно відповідає критеріям, встановленим ст. 98 КПК України.

Речові докази, а саме майно, на яке накладено арешт може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Заявник посилається на те, що розгляд клопотання прокурора про арешт майна відбувся без участі власника майна, протягом чотирьох місяців підозра не пред`явлена, а тому існують достатні правові підстави для скасування арешту майна.

Згідно п. 13 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-558/0/4-13 від 05.04.2013 Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя скасовує ці заходи забезпечення лише у випадках: надходження від підозрюваного/обвинуваченого, його захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна клопотання про скасування повністю або частково арешту майна, якщо зазначені особи: 1) не були присутні при розгляді питання про арешт майна; 2) доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; 3) доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Отже, необхідність скасування накладення арешту майна можуть обумовити такі обставини:

-відшкодування підозрюваним, обвинуваченим завданої ним шкоди, з метою забезпечення відшкодування якої був накладений арешт;

-зміна кваліфікації дій підозрюваного, обвинуваченого на статтю Кримінального кодексу, санкція якої не передбачає додаткового виду покарання у вигляді конфіскації майна, якщо арешт майна був накладений саме з метою її забезпечення;

-помилкове накладення арешту на майно осіб, які не мають статусу підозрюваного або обвинуваченого та не несуть за законом матеріальну відповідальність за їх дії.

В даному випадку, аналізуючи обставини, що стали підставою для подання клопотання про скасування арешту, суд не вбачає наявності помилки при накладанні арешту на майно ОСОБА_5 , а два інших критерія для скасування арешту, які можуть його обумовити, в даному випадку, не можуть бути застосовані, оскільки ОСОБА_5 не є підозрюваною в даному кримінальному провадженні. А тому подане клопотання є передчасним.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що на даний час досудове розслідування в даному кримінальному провадженні не завершено, вказане майно являється речовими доказами і з метою забезпечення недопущення настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення кримінального провадження, клопотання про скасування арешту не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.170-174 КПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000480 від 07.07.2021 за ознаками ч.4 ст.190 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення на ухвалу слідчого судді можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Повний текст ухвали проголошений 06.01.2023 року о 10-00 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1