Справа № 452/2006/22
УХВАЛА

16 грудня 2022 року слідчий суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , розглянувши у порядку ч. 4 ст. 107 КПК України клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 , - про скасування арешту майна по кримінальному провадженні за матеріалами досудового розслідування, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000344 від 23.07.2022 року із правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 286 КК України, -

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_2 звернувся з клопотанням про скасування арешту, накладеного на автомобіль марки «OPEL VIVARA», д.н.з. НОМЕР_1 , сірого кольору, який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та перебуває у його користуванні, покликаючись на те, що ухвалою слідчого судді Самбірського міськрайонного суду від 27.07.2022 року на цей автомобіль було накладено арешт і на даний час у межах кримінального провадження №0000344 від 23.07.2022 року цей транспортний засіб оглянуто та проведено необхідні експертизи, а відтак, на тепер відпала потреба у подальшому арешті вказаного майна.

Заявник просив розглядати клопотання без його участі; слідчий ОСОБА_4 у телефонному режимі повідомив, що кримінальне провадження №0000344 від 23.07.2022 року, в рамках якого накладався арешт на автомобіль, передано за підслідністю до ТУ ДБР у м. Львів, оскільки під час розслідування було встановлено, що учасником ДТП був працівник поліції; вважав за необхідне змінити підсудність та скерувати справу про скасування арешту до Личаківського районного суду м. Львова.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання заявнику через наступне:

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Приймаючи таке рішення слідчий суддя виходить з того, що ст. 174 КПК України окремо не врегульовує питання підсудності розгляду клопотань про скасування арешту майна, проте згідно ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено п. 2 цієї частини.

Так, відповідно до статті 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є слідчі підрозділи органів внутрішніх справ, органів безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, органів державного бюро розслідувань.

Тобто, діючий Кримінальний процесуальний Закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, - а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Тому, слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Таким чином територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та, в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Такий висновок узгоджується й з позиціями Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 22.04.2020 року у справі №487/7605/19 (№51-1901впс20) та від 13.05.2020 року у справі №643/7208/20 (№51-2272впс20).

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду в цьому суді, також не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати подібні за своєю суттю положення ч. 2 ст. 304 КПК України.

Так, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, ураховуючи вищевикладене, а також ту обставину, що кримінальне провадження перебуває у віданні ТУ ДБР у м. Львові, а тому всі питання, які вирішуються на досудовому розслідуванні, мають розглядатися відповідно Личаківським районним судом м. Львова, не зважаючи на те, що арешт накладався ухвалою слідчого судді Самбірського міськрайонного суду Львівської області.

Залишення клопотання без розгляду не позбавляє заявника судового захисту, оскільки він може скористатися правом на звернення до належного суду.

Керуючись ст. ст. 132, 170, 174, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без розгляду та повернути заявникові копію разом із додатками.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя