Справа № 496/6228/22
Провадження № 1-кс/496/2365/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2022 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі: слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Біляївка клопотання слідчого CВ Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Х-Березівка, Тербунського району Липецької області Російської Федерації, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000883 від 18.12.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .. При цьому вказує на те, що 17.12.2022 року Одеського РУП No2 ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що 17.12.2022 року за адресою: АДРЕСА_2 виявлено труп ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з ознаками насильницької смерті (шок, множинні відкриті переломи лицьового та мозкового черепу). Відомості по даному факту було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000883 від 18.12.2022. В ході досудового розслідування встановлено, що 14 грудня 2022 року приблизно о 15 годині 00 хвилин (точного часу в ході досудового розслідування не встановлено) ОСОБА_8 перебував за місцем проживання за адресою АДРЕСА_2 , де разом з ОСОБА_7 розпивав алкогольні напої. В подальшому, між ОСОБА_5 та ОСОБА_9 на ґрунті особистих неприязних відносин раптово виник словесний конфлікт. В ході конфлікту у ОСОБА_5 винник злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_10 . Після чого, ОСОБА_5 для реалізації свого злочинного задуму, діючи умисно, протиправно, з мотивів явної неповаги до охоронюваних державою цінностей життя та здоров`я людини, передбачаючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання їх протиправних наслідків, бажаючи умисно заподіяти тяжкі тілесні ушкодження ОСОБА_9 , підійшов до останнього, який відпочивав в ліжку, та заздалегідь заготовленою сокирою наніс йому не менше двох ударів в область обличчя та голови, в результаті чого спричинив потерпілому ОСОБА_11 тілесні ушкодження у виді шоку, множинних відкритих переломів лицьового та мозкового черепу в наслідок контакту з тупи предметом. Після чого, ОСОБА_5 з метою укриття вчиненого злочину, не бажаючи бути притягнутим до відповідальності за свої дії, перемістив ОСОБА_12 з ліжка, та скинув його у підвал будинку, де ОСОБА_9 помер від отриманих травм. За результатами досудового розслідування, 20.12.2022 по даному факту ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. Посилаючись на обґрунтованість підозри у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121 КК України, а також на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши матеріали, додані до клопотання, матеріали кримінального провадження, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч.2 ст. 8 КПК України принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Крім того, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Положеннями ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практикою Європейського суду з прав людини передбачено, що обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, викладеною в п. 84 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 року в справі «Харченко проти України», п.4 ст. 5 Конвенції передбачає право заарештованих або затриманих осіб на судовий контроль щодо матеріально-правових і процесуальних підстав позбавлення їх волі, що, з погляду Конвенції, є найважливішими умовами забезпечення «законності». Це означає, що суд відповідної юрисдикції має перевірити не тільки питання дотримання процесуальних вимог національного законодавства, але й обґрунтованість підозри, яка послужила підставою для затримання, і законність мети, з якою застосовувались затримання та подальше тримання під вартою (див. справу «Буткевічус проти Литви», № 48297/99, п.43, ЄКПЛ 2002-ІІ).

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

На даній стадії досудового розслідування підозру слідчий суддя вважає обґрунтованою. Так, обґрунтованість підозри підтверджена матеріалами, доданими до клопотання, а саме: протоколом огляду місця події від 17.12.2022; протоколом обшуку за адресою АДРЕСА_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 20.12.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 20.12.2022 року; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 20.12.2022 року; протоколом слідчого експерименту проведеного за участю підозрюваного ОСОБА_5 від 20.12.2022 року.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого йому може бути призначено покарання на строк до десяти років позбавлення волі, офіційно не працевлаштований, не одружений, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків та наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України можливість переховування від органу досудового розслідування та суду. Наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, прокурор у судовому засіданні не довів.

Дані про особу підозрюваного і сама підозра у вчиненні ним тяжкого кримінального правопорушення дають достатні підстави вважати, що на даний час дійсно існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, який виправдовує тримання підозрюваного під вартою.

Згідно п.1 ч.4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а саме за кваліфікуючими ознаками умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, що спричинило смерть потерпілого.

Виходячи з положень ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне не визначати підозрюваному розмір застави як альтернативного запобіжного заходу.

Таким чином, застосування більш м`яких запобіжних заходів не сприятиме запобіганню ризику, передбаченому п. 1 ч.1 ст. 177 КПК України, тому клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 176-178,182-184,193,194,196,197,205 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого CВ Одеського РУП №2 ГУН в Одеській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор».

Встановити строк дії ухвали - 60 днів з моменту оголошення ухвали, а саме з 21.12.2022 року 12:05 годин до 18.02.2023 року включно, взявши ОСОБА_5 під варту в залі суду.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення або виготовлення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали виготовлений 22.12.2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_15 ОСОБА_16