У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.02.2023 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали судового провадження № 11-сс/4806/454/22 за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах UG LUBRICANTAS LLC (раніше найменувалось АGRINOL KAVKAZ LTD), на ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10 серпня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10 серпня 2022 року задоволено клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури у кримінальному провадженні №0000118 від 29.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.111-1 КК України, про арешт майна.

Накладено арешт на майно, яке вилучене згідно з протоколом про порушення митних правил № 0632/30500/22 від 05.07.2022 року на підставі ст.511 МК України.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_5 , який діє в інтересах UG LUBRICANTAS LLC (раніше найменувалось АGRINOL KAVKAZ LTD), вказує на те, що оскаржувана ухвала слідчого судді є необґрунтованою, незаконною, такою, що підлягає скасуванню.

Просить ухвалу слідчого судді скасувати, у задоволенні клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури у кримінальному провадженні №0000118 від 29.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.111-1 КК України, про арешт майна відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши та обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно статей 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися з неухильним дотриманням вимог закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до усталеної практики Європейського Суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (рішення по справі «Іатрідіс проти Греції» (ВІТ), заява №31107/96,п.58,ECHR 1999-ІІ). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справах «Антріш проти Франції» від 22 вересня 1994 року, Series Л N 296-Л,п.42, «Кушоглу проти Болгарії», заява 48191/99, пп49-62 від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі» Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп.69 і 73 . Sеries А N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», п. 50. Series A N 98).

При накладенні арешту на майно слід обов`язково переконатися у наявності доказів на підтвердження вчиненнякримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обгрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні мас давати впевненість у тому, що у даному кримінальному провадженні необхідно накласти певний вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Слідчий суддя, задовольняючи клопотання про арешт майна вказаного не врахував та задовольнив необірунтоване клопотання про арешт майна.

При накладенні арешту на майно слід обов`язково перекопатися у наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий`суддя був впевнений у тому, одо дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати впевненість у тому, що у даному кримінальному провадженні необхідно накласти певний вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Однак прокурором не надано жодного доказу у обґрунтування причетності у вчинені злочину у даному кримінальному провадженні власника майна, а саме AGRINOL KAVKAZ LTD.

Прокурором не доведено, що олія моторна та гідравлічна, тимчасово вилучена у межах провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 511 Митного кодексу України, згідно протоколу про порушення митних правил № 0632/30500/22 від 05.07.2022 р. має значення для кримінального провадження № 0000118 за ч. 4 ст. 111-1 ККУ.

Відповідно до ч. 4 ст. 111-1 ККУ передбачено відповідальністю за передачу матеріальних ресурсів незаконним збройним чи воєнізованим формуванням, створеним на тимчасово окупованій території, та/або збройним чи воєнізованим формуванням держави-агресора, та/або провадження господарської діяльності у взаємодії з державою-агресором, незаконними органами влади, створеними па тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційною адміністрацією держави-агресора.

Прокурором та слідчим судом помилково не враховано, що олія моторна та гідравлічна не має ознаки речових доказів у даному кримінальному провадженні, бо насправді жоден із зазначених прокурором господарюючих суб`єктів не є виробниками вказаного товару.

Винесення постанови про визнання речовим доказом олії моторної та гідравлічної жодним чином не може підмінювати факт її значення для даного кримінального провадження.

Водночас наявні докази, які свідчать про те, що відправник вантажу (олії моторної та гідравлічної), а саме юридична особа - резидент Грузії, виробник продукції

нафтопереробки AGRINOL KAVKAZ LTD є як постачальником такого товару українській компанії ТОВ «НПП Агрінол», так і виробником такого товару, а маркування на бочках щодо виробництва та фасування товару під брендом АZМОL. Іншим суб`єктом господарювання, а саме LLC «JV AZMOL-Brilish Petrochemicals», були помилково нанесені саме виробником товару AGRINOL KAVKAZ LTD.

Право на використання торгової марки AZMOL, яка відображена на маркуванні

на бочках із оліями моторними та гідравлічними, має саме AGRINOL KAVKAZ LTD, яке здійснює свою господарську діяльність у Грузії, а не LLC «JV AZMOL-British

Petrochemicals», який помилково був відображений на етикетках про походження товару чи будь-який інший господарюючий суб`єкт.

Зокрема, відповідно до ліцензійного договору від 18.01.2018 р. правом власності на зареєстровану торговельну марку AZMOL володіє ТОВ «Ультра Ойл», a AGRINOL KAVKAZ LTD придбало дозвіл на використання знака при виробництві та розповсюджені товарів, серед яких й мастильні матеріали, до 31.12.2022 р.

Вказані обставини свідчать, що товар вироблявся під відповідною торговою маркою саме AGRINOL KAVKAZ LTD, а не LLC «JV AZMOL-British Petrochemicals» як про це помилково стверджує прокурор.

Вищезазначена моторна олія та гідравлічна олія походженням з Грузії та була

поставлена саме AGRINOL KAVKAZ LTD як виробником із Грузії, а не LLC «JV

AZMOL-British Petrochemicals», що випливає із митної декларації UA 305160/2022, а саме зазначено у графі 2 (відправник AGRINOL KAVKAZ LTD), у графі 11 (країна

виробництва Грузія), у графі 34 (країна походження товару Грузія), у доповненні № 1 та 2 до графи 31 (виробник AGRINOL KAVKAZ LTD).

Вказані обставини свідчать, що товар поставлявся, вироблявся та є походженням із Грузії, однак це враховано не було.

Прокурором не повідомлено суд, а судом необгрунтовано не взято

до уваги ту обставину, що у митній декларації UA 305160/2022 здійснено посилання на

ряд доказів, які підтверджують факт виробництва вищезазначених олії моторної та

гідравлічної саме виробником AGRINOL KAVKAZ LTD та походження таких товарів із Грузії, а не з окупованих територій України чи держави-агресора.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 Митного кодексу України країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом.

До митної декларації було додано ряд документів, які вказували на обставини того, що товар було виготовлено на потужностях переробника нафтопродуктів AGRINOL KAVKAZ LTD та про те, що такий товар був походженням із Грузії.

Зокрема, у графі 44, у доповненні № 1 та 2 до графи 44 зазначено ряд документів, які свідчать про факт виробництва товару саме виробником AGRINOL KAVKAZ LTD. Однак такі документи безпідставно не було досліджено прокурором при зверненні до суду щодо накладення арешту на майно та фактично приховано обставини, які мають визначальне значення для встановлення дійсних обставин щодо країни походження товару.

Так, у вказаних графах йдеться про вищезазначений ліцензійний договір про суб`єкта права використання торгової марки AGRINOL, про інформацію про підприємство AGRINOL KAVKAZ LTD як виробника та про його реальні виробничі потужності.

Крім цього, до декларації було додано акти експертизи товару Торгово-промислової палати Грузії, в якому йдеться про факт виробництва товару на потужностях AGRINOL KAVKAZ LTD та походженням із Грузії.

Наявний доказ, який свідчить про те, що на етикетках, якими були промарковані бочки з олією моторною та гідравлічною було допущено помилку у інформації про виробника та фасувальника продукції та замість AGRINOL KAVKAZ LTD було зазначено LLC «JV AZMOL-British Petrochemicals».

Вказане випливає із листа виробника та відправника товару AGRINOL KAVKAZ LTD від 07.07.2022 p. (копія листа додається).

У листі виробника та відправника товару AGRINOL KAVKAZ LTD від 07.07.2022 p. пояснюються причини невідповідності маркування на бочках щодо виробника вантажу за маршрутом Грузія-Україна, інвойси (рахунки фактури) № 164 від 1 червня 2022р. та 172 від 1 червня 2022 p., а саме про допущену помилку.

Зокрема, постачальником для забезпечення гострої потреби та дефіциту мастильних матеріалів в Україні забезпечувалось максимально швидке постачання та оформлення вантажів у рамках укладеного договору № 01/02-22 від 01.02.2022р по рахунках № 164 та №172.

Враховуючи те, що для оформлення сертифікату походження товару СТ-1 у Грузії потрібен був додатковий час від 4 робочих днів, то постачальником було прийнято рішення про подання декларації № 116 від 18.06.2022 та № 117 від 20.06.2022 на оформлення до Митного посту Вільної Індустріальної Зони без сертифікату походження товару СТ-1, що відповідає Митному кодексу Грузії.

Враховуючи правила митниці ВІЗ, дані відвантаження були замитнені за спрощеною процедурою, а саме «Реекспорт». За інформацією наданою постачальникові Грузинською митницею реекспорт - єдиний варіант митного оформлення без наявності СТ-1.

Водночас AGRINOL KAVKAZ LTD є виробником поставленого товару, що був виготовлений на заводі в ЗІЗ Кутаїсі (Грузія), а самі продукти є результатом складного технологічного процесу, що підтверджується актами ТПП Грузії.

Па підтвердження обставин наявності виробничих потужностей AGRINOL KAVKAZ LTD надано фото виробничих потужностей.

Поряд з цим AGRINOL KAVKAZ LTD у листі звертає увагу, що зазначення у декларації у 15 графі return to - є стандартною формою дорожньої накладної Грузії, що означає у рамках процедури реекспорту «Місце призначення» та є стандартним полем.

Виробником AGRINOL KAVKAZ LTD також повідомлено, що з 24.02.2022 року підприємство ТОВ «Азмол БіПі» не веде господарську діяльність і не займається випуском готової продукції, оскільки перебуває на тимчасово окупованій території Запорізької області м. Бердянськ.

Крім цього, AGRINOL KAVKAZ LTD мас право виробляти продукцію за технічними умовами з використанням товарного знаку «Азмол» за укладеним ліцензійним договором б/н від 18.01.2018 року з правовласником ТОВ «Ультра-Ойл» (Україна, Дніпро), сірок договору 5 років, що підтверджується свідоцтвом про право власності на ТМ «Азмол».

Для випуску та реалізації продукції ТМ Азмол у 2021 році AGRINOL KAVKAZ LTD було придбано за договором №0102/21 від 01.02.2021р. у ТОВ «СП АЗМОЛ-БіПі» металеві бочки та поліграфічна продукція.

Поліграфічна продукція - універсальні бланки етикеток містили логотип «АЗМОЛ» та мали пустографи для внесення даних про товар та виробника продукції.

При формуванні замовлення та відправки вантажу в 2022 роді мастил, вироблених AGRINOL KAVKAZ LTD за ТУ та під товарним знаком « Азмол » - за контрактом з ТОВ «НВП Агрінол» № 01/02-22 від 01.02.2022р., були використані залишки універсальних бланків етикеток з ТМ Азмол.

При заповненні пустограф етикеток персоналом AGRINOL KAVKAZ LTD, що складається з місцевого населення і не є англо, україномовним, було допущено технічну помилку та перенесено дані зі зразка бланка етикетки із зазначенням виробника Азмол БіПі адресу м. Бердянськ Україна, що не відповідає даним виробника товару, яким насправді є AGRINOL KAVKAZ LTD (м. Кутаїсі) за ліцензійним договором.

З вказаного випливає, що відправником AGRINOL KAVKAZ LTD було виготовлено продукцію, відвантажену ТОВ «НВП Агрінол», самостійно на власному виробництві, а маркування на товарі щодо виробника було зазначено іншим, яке не відповідає замовленому покупцем, помилково.

Згідно додаткової угоди № 2 від 20.05.2022 р. до договору № 01/02-22 від 01.02.2022 р. за яким здійснювалась поставка товару, сторонами було узгоджено, що товар розфасований в тару з етикетками (літографією), яка містить всю необхідно інформацію таку як: найменування товару, вага нетто, дату виробництва, номер партії і т.д.

Поряд з цим зафіксовано орієнтовний макет етикетки товарів. Необхідно зазначити, що на такому макеті не зазначалась інформація про суб`єкта та місце фасування.

Як зазначено у листі від 07.07.2022 p., - працівниками постачальника - AGRINOL KAVKAZ LTD було допущено помилку при формуванні етикеток на бочках та помилково було зазначено виробником товару у нижньому правому лівому кутку наступну інформацію «Виготовлено та розфасовано: LLC «JV AZMOL-British Petrochemicals».

Безумовним підтвердженням того, що арештований товар, виготовлений AGRINOL KAVKAZ LTD, тобто є походженням із Грузії, свідчить Сертифікат про походження товару, який був поданий Закарпатській митниці ще 12.07.2022 р.

Відповідно до ч. 1-3 Митного кодексу України документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару.

Країна походження товару заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення назви країни походження товару та відомостей про документи, що підтверджують походження товару, у митній декларації.

Сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом даної країни або країни вивезення, якщо у країні вивезення сертифікат видається на підставі сертифіката, виданого компетентним органом у країні походження товару.

Таким чином, відомості про те, що вищезазначені оливи моторні та гідравлічні

виготовлені у Грузії, а не доставлені із окупованої території України у Грузію, були наявні у Закарпатської митниці ще до того моменту як кримінальне провадження

№ 0000118 було взагалі зареєстровано.

Прокурором такі обставини не були повідомлені слідчому судді разом із клопотанням про накладення арешту на майно, хоча мали б бути відомі, бо рапорт про виявлений злочин було складено 25 липня 2022 р., тобто через 12 днів після отримання Закарпатською митницею безсумнівних доказів того, що вищезазначений товар є походженням з Грузії, тобто не тільки поставляється з цієї держави, а й є вироблений у цій державі. Це виключає обгрунтованість доводів прокурора про те, що такий товар був вироблений на окупованій території України і за посередництвом третіх держав поставлявся в Україну.

Вказане є достатньою підставою для скасування накладеного арешту у зв`язку із його необґрунтованістю.

Крім цього, необхідно звернути увагу, що прокурором не обгрунтовано пропорційне співвідношення між обмеженням права використання та розпорядження вищезазначеної олії моторної та гідравлічної, та метою, яку вій прагне досягти у контексті збереження олії як речового доказу.

Зокрема, у клопотанні жодним чином не доведено віднесення олії до об`єкту злочину.

Насамперед прокурором та слідчим суддею не враховано, що олія в бочках не є знаряддям вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 er. 111-1 КК України, вона не може зберігати на собі сліди злочину, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час даного кримінального провадження.

Крім того, у сторони обвинувачення наявний безперешкодний доступ до необхідних доказів, бо такі тимчасово вилучені у порядку ст. 511 Митного кодексу України, тобто до завершення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за митне правопорушення керівника TOB «НПП Агрінол».

Тому арешт олії моторної та гідравлічної у порівнянні із завданнями даного кримінального провадження є непропорційними. Арешт не забезпечуватиме «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи, права якого безпосередньо порушуватимуться через неможливість використання ним майна.

Прокурором також не було доведено, що є обгрунтовані підстави стверджувати, що існує реальна загроза знищення, зміни олії, її продажу, обміну чи будь-якого іншого відчуження.

З огляду на вищевикладене, апеляційний суд приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, у зв`язку з чим відповідні доводи захисника підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_5 , який діє в інтересах UG LUBRICANTAS LLC (раніше найменувалось АGRINOL KAVKAZ LTD) - задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10 серпня 2022 року - скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури у кримінальному провадженні №0000118 від 29.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.111-1 КК України, про арешт майна - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді