справа № 208/1981/23
№ провадження 1-кс/208/521/23
УХВАЛА

Іменем України

22 березня 2023 р. м. Кам`янське

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кам`янське Дніпропетровської області клопотання слідчого ОСОБА_6 , погоджене з прокурором ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України в межах кримінального провадження № 0000219 від 16.02.2023 року, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська, громадянина України, маючого середньо-технічну освіту, непрацюючого, неодруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, останній раз - 19.08.2022 року Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська за ч. 2 ст. 190 КК України на строк 2 роки позбавлення волі, на підставі ст. 75, 76 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим терміном 1 рік, -

встановив:

До Заводського районного суду м. Дніпродзержинська надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , в якому слідчий посилається на те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України та може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків або вчинити інше кримінальне правопорушення.

В обґрунтування заявленого клопотання слідчим зазначено, що ОСОБА_4 , 16.02.2023 року приблизно о 10:05 год. (більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено), перебуваючи біля Заводського районного у місті Кам`янське відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, пр. Гімназичний, буд. 47, поряд з металевим парканом помітив мобільний телефон «ZTE Blade L210» 1 GB RAM 32 GB ROM Black imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 , S/N: НОМЕР_3 , який на праві власності належить потерпілому ОСОБА_7 . ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що даний телефон завідомо є чужим для нього та належить сторонній особі, яка втратила його біля Заводського районного у м. Кам`янське ВДРАЦС та може за ним повернутися, підібрав мобільний телефон та поклав його до своєї кишені, тим самими заволодів мобільним телефоном «ZTE Blade L210», обладнаний sim-картками мобільного оператора ПрАТ «КИЇВСТАР» та ПрАТ «ВФ УКРАЇНА» з абонентськими номерами НОМЕР_4 , НОМЕР_5 (матеріальної цінності для потерпілого не має), вартість якого, відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи, складає 2307 гривні 65 копійок. Заволодівши викраденим майном, та утримуючи його при собі, ОСОБА_4 , місце вчинення кримінального правопорушення залишив, тобто отримав змогу розпорядитися майном на власний розсуд, чим заподіяв потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 2307 гривні 65 копійок.

На переконання слідчого, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, не має постійного місця роботи та заробітку,знайомий зі свідками, існують ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, а також вчинення іншого кримінального правопорушення.

Посилаючись на вказане, слідчий вважає, що інші запобіжні заходи не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просив застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, посилаючись на обставини, викладені в ньому та просив застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначив, що повідомлена підозра є підтвердженою зібраними доказами у їх сукупності. Враховуючи підстави, зазначені у ст. 194 КПК України, наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважав, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде відповідати меті застосування запобіжного заходу та не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний провину частково визнав, але пояснив, що він дійсно підібрав зазначений слідчим мобільний телефон, проте чоловіка, який лежав, видно не було. Стосовно ризиків, наведених слідчим та прокурором, зазначив, що має місце проживання, родину, неофіційно працює. Він не має наміру переховуватись або здійснювати будь-які з дій, перелічений прокурором на обґрунтування ризиків. Просив суд обрати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти застосування такого заходу як тримання під вартою. Стосовно підозри, зазначив , що вона необґрунтована, оскільки як в повідомленні про підозру, так і в клопотанні про обрання запобіжного заходу зазначено, що ОСОБА_4 знайшов телефон. Так, згідно показів свідків, телефон знаходився біля його власника, проте з клопотання цього не вбачається. Сам факт того що підозрюваний знайшов телефон не утворює склад злочину. Стосовно ризиків, зазначений слідчим та прокурором, зазначив, що підозрюваний має місце проживання, стійкі соціальні зв`язки, працює, з потерпілим взагалі не знайомий, тому впливати. Тобто, ризики, передбачені ст..177 КПК України, відсутні. Просив суд обрати інший запобіжний захід у виді домашнього арешту або особистого зобов`язання, вважаючи, що цей захід забезпечить належну поведінку підозрюваного

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканність.

В силу ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Ч. 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, встановлено, що у провадженні СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000219 від 16.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

В рамках даного кримінального провадження, 22.03.2023 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

З наданих матеріалів вбачається, що на даній стадії є достатні дані, які вказують на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст.185 КК України, що підтверджується наявними в матеріалах доказами, а саме: показаннями потерпілого, свідків, протоколом огляду предмета, речовим доказом) та іншими доказами по справі.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Рішенням Конституційного Суду України від 23.11.2017 року № 1-р/2017 визначено, що обґрунтованість застосування запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, зокрема домашнього арешту та тримання під вартою, має піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу, періодично об`єктивним та неупередженим судом на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказані запобіжні заходи застосовуються, у тому числі при закінченні досудового розслідування, коли деякі ризики вже можуть зникнути.

Так, у своєму клопотанні слідчий та у судовому засіданні прокурор не довів суду, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому враховуючи, що ризик переховування ОСОБА_4 від органів слідства суду, ризик впливу на потерпілих та свідків, або вчинення іншого правопорушення не підтверджені з процесуальних джерел доказів, те, що підозрюваний зобов`язується належно виконувати свої процесуальні обов`язки, має місце проживання, має обов`язки щодо догляду за родиною, є джерелом доходу родини, клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не підлягає задоволенню.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання. Окрім цього, при розгляді даного клопотання суд враховує правову позицію, викладену у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів. Згідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Європейський суд з прав людини у Рішенні від 10.02.2011 року у справі «Харченко проти України», Рішенні від 29.09.2011 року у справі «Третьяков проти України», Рішенні від 06.11.2008 року у справі «Єлоєв проти України» зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

З урахуванням наведеного, приходжу до висновку, що такий вид запобіжного заходу, як домашній арешт з забороною покидати місце свого проживання в нічний період часу, зможе запобігти спробам підозрюваного ухилитись від слідства та суду та забезпечить його належну процесуальну поведінку.

Керуючись ст. 176-179, 184, 186, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчого - задовольнити частково.

Застосувати в межах кримінального провадження № 0000219 від 16.02.2023 року до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із покладенням на нього обов`язків:

1. Не залишати квартиру АДРЕСА_3 у період часу з 22:00 год. по 06:00 год.

2. Прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою, залежно від стадії кримінального провадження.

3. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначити до 19 травня 2023 року включно.

В іншій частині клопотання слідчого - відмовити.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу поліції за місцем проживання підозрюваного. Орган поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1