ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про обрання запобіжного заходу

14 березня 2023 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участі:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 ,

в ході проведення підготовчого судового засідання у кримінальному проваджені, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001873 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.15, ч.4 ст.185; ч.4 ст.185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Прокурор звернувся з клопотанням про обрання запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у виді тримання під вартою строком на 60 днів. Обґрунтовуючи необхідність обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою прокурор посилається на ряд наявних ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що відносно обвинуваченого ОСОБА_5 не можливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів.

Захисник заперечував проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказуючи на необґрунтованість прокурором ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Також просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання, оскільки він зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений підтримав позицію захисника.

Представник потерпілого ТОВ «РУШ» підтримала клопотання прокурора та просила його задовольнити.

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження про заявлене прокурором клопотання, дійшов висновку про наступне.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою (чи продовження такого тримання) судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Прокурор вказує, що обвинувачений ОСОБА_5 перебуваючи на волі може переховуватися від суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також прокурор вказує, що обвинувачений ОСОБА_5 може вчинити інші кримінальні правопорушення, про що свідчить той факт, що ОСОБА_5 ніде не працює, не має законних джерел доходу, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних майнових злочинів.

Вирішуючи питання про доцільність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Зокрема, ризиком того, що обвинувачений може переховуватись від суду є те, що він, усвідомлюючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 2 ст.15, ч.4 ст.185; ч.4 ст.185 КК України, може умисно переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності.

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень може вдатися до відповідних дій.

Тобто в даному випадку, на думку суду, прокурором доведений ризик, передбачений п. 1 ч. 1ст.177 КПК України.

Також, прокурором доведена наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме те, що перебуваючи на волі обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_5 не працює, тобто не має законних джерел доходу, раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічних майнових злочинів.

При цьому слід звернути увагу на те, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Будь-яких обставин, які б унеможливлювали подальше утримування ОСОБА_5 під вартою суду не надано, скарг та заперечень щодо перебування саме під цим запобіжним заходом від нього не надходило. Даних, що стан здоров`я ОСОБА_5 не дозволяє його утримувати під вартою, у суду немає.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ст.182 КПК України, розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України суд враховує як характер кримінального правопорушення у якому обвинувачується, кількість та ступінь ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, так і дані про особу і вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених цим Кодексом, становить 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 187880 (сто вісімдесят сім тисяч вісімсот вісімдесят) гривень.

Такий розмір застави є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів та не порушує права обвинуваченого.

Таким чином, з урахуванням викладених обставин та особи ОСОБА_5 , та того, що судовий розгляд у даному кримінальному провадженні ще не розпочатий, потерпілі та свідки ще не допитані, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що на даний час жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може забезпечити належну поведінку ОСОБА_5 та запобігти вищевикладеним ризикам, а тому суд вважає за необхідне обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів.

Керуючись ст. 176, 177,178, 193, 194,199, 314-315,370-372 КПК, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_5 ., що обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.15, ч.4 ст.185; ч.4 ст.185 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на шістдесят днів - до 13 травня 2023 року включно.

Строк дії ухвали суду про запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, обчислювати з 15.03.2023 року до 13.05.2023 року, включно.

Одночасно для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, визначених КПК України визначити запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 70 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 187880 (сто вісімдесят сім тисяч вісімсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на: р/р UA0018661, МФО 820172, , банк отримувача (ГУ ДКСУ): Держказначейська служба України, м. Київ, отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися за межі визначеного місця проживання без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими у справі;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній Установі «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної Установи «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 з-під варти та повідомити усно і письмово суд, прокурора.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1