Справа № 592/10/23
Провадження № 1-кс/592/55/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 січня 2023 року м.Суми

Слідчий суддя Ковпаківського районного суду м. Суми ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Окружної прокуратури м. Суми ОСОБА_4 про застосування до підозрюваного за ч. 1 ст. 115 КК України

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Гребениківка Тростянецького району Сумської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешканця АДРЕСА_2 , раніше не судимого

запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000001 від 01.01.2023,

з участю учасників кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

установив:

У поданому клопотанні, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що згідно даних досудового розслідування 01.01.2023 близько 00:10 ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є військовослужбовцем в/ч НОМЕР_1 , знаходячись поза службою перебував за адресою: АДРЕСА_3 . В цей же час за вищевказаною адресою перебував раніше йому відомий ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який є також військовослужбовцем в/ч НОМЕР_1 , та перебував поза службою. Перебуваючи в приміщенні кімнати квартири за вищевказаною адресою, між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, в ході якого у ОСОБА_5 виник умисел на позбавлення життя ОСОБА_7 .

З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне заподіяння смерті ОСОБА_7 . ОСОБА_5 знаходячись в одній із кімнат квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_3 усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, діючи умисно, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді заподіяння смерті ОСОБА_7 здійснив один постріл з пістолету CZ-82 № НОМЕР_2 в ОСОБА_7 , а саме в ділянку серця, внаслідок чого ОСОБА_7 помер на місці події.

Своїми умисними діями, які виразилися в умисному протиправному заподіянні смерті ОСОБА_7 . ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України - вбивстві, тобто, умисному протиправному заподіянню смерті іншій особі.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на них процесуальних обов`язків, а також ризикам, передбаченим п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Інші, більш м`які запобіжні заходи, крім тримання під вартою не можуть бути застосовані до ОСОБА_5 .

Крім того, відповідно до п.1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Беручи до уваги сукупність вищевикладених фактів, а також тяжкість вчиненого злочину ОСОБА_5 , аналізуючи особистість останнього, вбачається, що перебуваючи на свободі він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжувати злочинну діяльність, вчинити інші кримінальні правопорушення та перешкоджати слідству шляхом здійснення впливу на свідків та потерпілого, що свідчить про неможливість запобігання ризикам в порядку ст. 177 КПК України шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного, а тому тільки один запобіжний захід - тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків та забезпечать належну поведінку підозрюваного.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з наведених в ньому підстав та просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 заперечили проти задоволення клопотання, зазначивши, що постріл був здійснений випадково, а належну процесуальну поведінку підозрюваного зможе забезпечити більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши міркування прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання слідчого.

Сумським РУП ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000001 від 01.01.2023 за ч. 1 ст. 115 КК України за фактом вбивства ОСОБА_7 .

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , якому 01.01.2023 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 115 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, зокрема витягу АРМ 102; протоколу огляду місця події від 01.01.2023; постанови про призначення судово-медичної експертизи від 01.01.2023; протоколів допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; протоколів огляду, протоколу затримання підозрюваного ОСОБА_5 ; повідомлення про підозру ОСОБА_5 ; протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про обґрунтованість на даному етапі досудового розслідування підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за викладених у клопотанні обставин. Стороною захисту не оспорюється факт здійснення ОСОБА_5 пострілу, що призвів до смерті ОСОБА_7 , чого є достатнім для переконання в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити вбивство, а визначення спрямованості умислі ОСОБА_5 є завданням подальшого досудового розслідування.

При встановленні факту наявності обґрунтованої підозри відносно ОСОБА_5 також враховується і усталена судова практика з цього питання Європейського суду з прав людини, який в своїх рішеннях від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine, п. 175) та від 20.03.1997 у справі «Луканов проти Болгарії» (Lukanov v. Bulgaria) визначив, що суд (слідчий суддя), оцінюючи докази на предмет доведеності обставин, передбачених п. 1 ч.1 ст. 194 КПК, повинен виходити з того, що підозра визнається обґрунтованою лише у тому випадку, якщо «існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення».

В іншому своєму рішенні у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), ЄСПЛ вказав, що «наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин». При цьому, слід зазначити, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу (п. 55 рішення від 28.10.1994 у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» (John Murray v. the United Kingdom), заява № 14310/88) (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду існує у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 з метою уникнення відповідальності за правопорушення, яке йому інкримінується може в подальшому переховуватися від органів досудового розслідування або суду, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 15 років.

Ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: незаконно впливати на свідків та потерпілого існує у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 , з метою уникнення кримінальної відповідальності може вчиняти тиск на останніх, що дають реальні підстави свідкам побоюватись підозрюваного.

Зважаючи, що ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має позитивну характеристику за місцем служби, а стороною обвинувачення не надано будь-яких відомостей, щодо його схильності до вчинення злочинів, ризик, передбачений п. 5 ч.1 ст.177 КПК України стороною обвинувачення не доведено.

Інші ризики слідчим не були заявлені, а тому не можуть бути оцінені в судовому засіданні.

Отже, в даному кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст.176 КПК України.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою обрання запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним у п.п.1-5 ч. 1 вказаної норми права.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути обрано до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі враховуючи: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, зокрема визнання ОСОБА_5 факту здійснення пострілу та відсутність показів допитаних свідків про попередню сварку з потерпілим; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, який пояснив, що має задовільний стан здоров`я; наявність у підозрюваного дружини; наявність у підозрюваного офіційного місця служби; позитивну репутацію підозрюваного за місцем служби; майновий стан підозрюваного, який пояснив, що не має цінного майна, проте отримує грошове забезпечення військовослужбовця; відсутність судимостей у підозрюваного; відсутність ризику повторення протиправної поведінки, суд приходить до висновку про неможливість запобігання передбаченим п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України ризика шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Запобіжний захід у виді особистого зобов`язання не може бути застосований до підозрюваного, оскільки в судовому засіданні не доведено, що його особистість заслуговує на таку довіру, щоб запобігти встановленим ризикам.

Запобіжний захід у виді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки запропоновані в судовому засіданні поручителі ОСОБА_14 та ОСОБА_13 , хоч і могли б заслуговувати на довіру за інших обставин, проте є керівниками підрозділу, де проходив військову службу підозрюваний, та не змогли забезпечити його законослухняну поведінку.

Запобіжний захід у виді застави не може бути застосований до підозрюваного, оскільки відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України підозрюваний може протягом 5 днів не вносити заставу, а перебування його на волі без внесення застави може суттєво підвищити ймовірність реалізації встановлених в судовому засіданні ризиків.

Запобіжний захід у виді домашнього арешту не може бути застосований до підозрюваного, оскільки сторона захисту заперечувала проти такого запобіжного заходу, зважаючи на неможливість проходження військової служби за умови його застосування. Крім того, навіть нетривале його порушення суттєво підвищить ймовірність реалізації встановлених в судовому засіданні ризиків.

При цьому, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, проте враховуючи дані про особу підозрюваного та ступінь ризику реалізації встановлених ризиків слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обов`язків. Зважаючи на майновий стан підозрюваного необхідно визначити заставу в мінімальному розмірі, передбаченому п.3 ч.5 ст. 182 КПК України, тобто 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, згідно з вимогами ч. 6 ст. 206 КПК України, якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Слідчий суддя зобов`язаний діяти в зазначеному порядку, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

В судове засідання ОСОБА_5 був доставлений з явним забоєм на обличчі та пояснив, що отримав цей забій під час затримання, проте будь-яких претензій до працівників правоохоронного органу на має, його судово-медичне обстеження вже проведене, також він не потребує вжиття заходів для забезпечення його безпеку, оскільки в слідчому ізоляторі йому не були спричинені тілесні ушкодження, в той же час прокурором не надано доказів перевірки викладених ОСОБА_5 в судовому засіданні фактів, які в сукупності з його зовнішнім виглядом дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час його затримання.

Керуючись ст. 183, 193, 196, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 28.02.2023 включно.

Визначити заставу у розмірі 214720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять гривень) грн.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою слідчого чи прокурора у кримінальному провадженні до Сумського РУП ГУНП в Сумській області.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини свого неприбуття, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, та також в разі невиконання обов`язків заставодавцем, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Доручити Сумському РУП ГУНП в Сумській області провести дослідження фактів застосування до ОСОБА_5 насильства під час затримання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчих, які здійснюють досудове розслідування, та прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, а в частині дослідження фактів застосування до ОСОБА_5 насильства під час затримання - на прокурора ОСОБА_4 .

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору та направити уповноваженій службовій особі Сумського слідчого ізолятору.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1