Справа № 761/7893/23
Провадження № 1-кс/761/5334/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання слідчого СВ ВП № 3 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000733 від 01.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ ВП № 3 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000733 від 01.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ ВП № 3 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000733 від 01.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.03.2023, за адресою: АДРЕСА_1 , за адресою місця проживання підозрюваного ОСОБА_5 проведено невідкладний обшук, в ході якого виявлено та вилучено: 4 скляні банки з речовиною рослинного походження зеленого кольору, які поміщено до сейф-пакету №NPU 1405483; 3 сліди папілярних узорів, які поміщено до паперового пакунку; мобільний телефон «Хіаомі», сірого кольору, який поміщено до сейф-пакету № CRI 1015213; пусті зіп-пакети, які поміщено до сейф-пакету № CRI1015214; 1 банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , яку поміщено до сейф-пакету № CRI 1015187; 2 вагів, які поміщено до сейф-пакету №7018563; 5 пакетів мобільних операторів, які поміщено до сейф-пакету № NPU 1508020; пусті зіп-пакети кольору металік, які поміщено до сейф-пакету № NPU 1405481; 2 пакети з пустими прозорими зіп-пакетами які поміщено до сейф-пакету № CRI1015188; 5 пакунків із пакетами для вакуумування, які поміщено до сейф-пакету № NPU 1507773; 1 предмет чорного кольору з пластику, з залишками гарі, який поміщено до сейф-пакету № NPU 1405471; 1 пластиковий предмет із нашаруванням коричневого кольору із предметом із фольги на якому наявні залишки гарі, які поміщено до сейф-пакету № NPU 1405484; навушники, ключі та первинне упакування поміщено до сейф-пакету.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06.03.2023 року надано слідчому слідчого відділення відділу поліції № 3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 дозвіл на проведення обшуку квартири АДРЕСА_2 , що був проведений згідно протоколу обшуку від 01.03.2023 р.

01.03.2023 постановою слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві вищевказані виявлені та вилучені в ході обшуку речі було визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженню.

Вказані речі будуть використані під час проведення експертиз, інших слідчих та процесуальних діях. Вказане майно може нести на собі сліди кримінального правопорушення та потребує подальшого дослідження.

А тому, слідчий, з метою забезпечення схоронності вказаних вище речових доказів, враховуючи, що з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98, ч. 2 ст. 167 КПК України та має суттєве значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні, просить накласти арешт на вказане майно.

09.03.2023 року слідчий звернувся з заявою про розгляд клопотання у його відсутність.

Володілець майна не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи.

Дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Так, у провадженні СВ ВП № 3 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000733 від 01.03.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Звернення слідчого з клопотанням про арешт на вказане тимчасово вилучене майно зумовлено необхідністю збереження речових доказів, оскільки вилучені предмети мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Постановою слідчого у кримінальному провадженні від 09.11.2022 року майно, на яке сторона обвинувачення просить накласти арешт, визнано речовим доказом.

Згідно ч 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, при вирішенні клопотання сторони обвинувачення, слідчий суддя враховує, що закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

За викладених обставин та відповідних норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя приходить до переконання, що матеріалами клопотання обґрунтовано та в судовому засіданні встановлено необхідність застосування на даній стадії досудового розслідування, такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, тимчасово вилученого під час проведення обшуку, з метою уникнення можливості його відчуження, забезпечення збереження речових доказів, що залишили на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що у випадку його незастосування, це може призвести до наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню, а тому це є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.

Вирішуючи питання про накладення арешту, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Так, приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні постановою слідчого від 01.03.2023, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно у даному кримінальному провадженні.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 98, 170-173, 309, 395, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції № 3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- мобільний телефон марки «Хіаомі», сірого кольору, який поміщено до сейф-пакету № CRI 1015213;

- порожні зіп-пакети, які поміщено до сейф-пакету № CRI1015214;

- 1 банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_1 , яку поміщено до сейф-пакету № CRI 1015187;

- 2 вагів, які поміщено до сейф-пакету №7018563;

- 5 пакетів мобільних операторів, які поміщено до сейф-пакету №NPU 1508020;

- пусті зіп-пакети кольору металік, які поміщено до сейф-пакету №NPU 1405481;

- 2 пакети з пустими прозорими зіп-пакетами, які поміщено до сейф-пакету №CRI1015188;

- 5 пакунків із пакетами для вакуумування, які поміщено до сейф-пакету № NPU 1507773;

- 1 предмет чорного кольору з пластику, з залишками гарі, який поміщено до сейф-пакету № NPU 1405471;

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1