Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/670/22

Номер провадження: 1-кс/511/556/22

28.06.2022 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , начальника слідчого відділу ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання заступника начальника СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене начальником Подільського відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
28 червня 2022 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого заступник слідчого відділу зазначила, що 26 лютого 2022 року близько 23 години 55 хвилин солдат ОСОБА_5 , без отримання бойового розпорядження командира військової частини НОМЕР_1 , з власної ініціативи, спільно з працівником СРПП Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області капітаном поліції ОСОБА_9 , військовослужбовцями військової частини НОМЕР_1 , а саме: старшим сержантом ОСОБА_10 та старшим екіпажу - старшим солдатом ОСОБА_11 , на автомобілі «Мercedess G500», чорного кольору, д/з НОМЕР_2 , прибули на вулицю Одеську села Кучурган Роздільнянського району Одеської області з метою надання практичної допомоги працівникам Державної прикордонної служби України в затриманні особи на ім`я ОСОБА_12 , який здійснював незаконне переправлення осіб через Державний кордон України.

Перед виїздом на патрулювання Роздільнянського району Одеської області весь екіпаж було проінструктовано про порядок проходження військової служби, а також про правила заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

26 лютого 2022 року згідно відомості про закріплення зброї за особовим складом, солдат ОСОБА_5 отримав у службове користування автоматичну нарізну вогнепальну зброю - 5,45 мм автомат АК-74, № НОМЕР_3 та 5,45 мм патрони до нього у кількості 120 шт.

Проте, ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем, призваним під час мобілізації та проходячи військову службу на посаді стрільця-помічника гранатометника 2-го гранатометного відділення гранатометного взводу військової частини НОМЕР_1 , у військовому звані «солдат», в ніч з 26 на 27 лютого 2022 року близько 00 годин 00 хвилин, знаходячись по вулиці Одеській в селі Кучурган Роздільнянського району Одеської області, неподалік пункту пропуску ВПС «Авто», діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, маючи намір на позбавлення життя громадян Азербайджану: ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зняв із запобіжника ввірений йому у службове користування 5,45 мм автомат АК-74, № НОМЕР_3 , та дослав патрон у патронник і зробив чергу прицільних пострілів у громадян Азербайджану: ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , завдавши останнім тілесні ушкодження у вигляді вогнепальних поранень тулуба та нижніх кінцівок, в результаті чого від отриманих поранень троє потерпілих, а саме: ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 померли на місці події, а ОСОБА_20 від отриманих вогнепальних поранень помер у лікарні.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,обґрунтовано підозрюється органом досудового розслідування у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, кваліфікованого як умисне вбивство двох і більше осіб.

Підозра відносно ОСОБА_5 обґрунтується зібраними у кримінальному провадженні належними та допустимими доказами у їх сукупності та взаємозв`язку, а саме: протоколом огляду місця події;протоколом огляду трупа ОСОБА_14 , в ході проведення якого виявлено та вилучено кулю калібру 5,45 мм та вогнепальні поранення нижньої частини тулуба та кінцівок з напрямом раньового каналу зліва направо;висновком судово-медичної експертизи №21/28; протоколом огляду трупа ОСОБА_13 ; висновком судово-медичної експертизи №24/31; протоколом огляду трупа ОСОБА_16 ; висновком судово-медичної експертизи №26/33;протоколом огляду трупа ОСОБА_15 ;висновком судово-медичної експертизи №20/27; висновком балістичної експертизи №СЕ-19/116-22/4595-БЛ;протоколами тимчасового доступу до речей, якими здійснено вилучення зброї у військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 ;висновком балістичної експертизи №СЕ-19/116-22/7538-БЛ; вилученими відомостями з журналу видачі зброї та боєприпасів військовослужбовцями в/ч НОМЕР_1 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_21 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_22 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_23 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_24 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_25 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_26 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_27 ;протоколом додаткового огляду місця події від 27 червня 2022 року в ході проведення якого встановлені межі ймовірного сектору обстрілів; іншими матеріалами кримінального провадження.

Окрім того, органом досудового розслідування наразі встановлено ряд ризиків, а саме: підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування та суду обгрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, а також тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що останній в 2012 році змінював з невідомих причин своє прізвище на ОСОБА_28 , виїздив до Польщі. На думку сторони обвинувачення є підстави вважати, що підозрюваний міг вчинити на території Польщі кримінальне правопорушення; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, зокрема наразі триває досудове розслідування та слідством на теперішній час не встановленні всі речові докази та особи причетні до вказаної події, і з метою уникнення від кримінальної відповідальності підозрюваний ОСОБА_5 може спробувати знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. ОСОБА_5 може почати впливати на свідків, які допитані під час проведення досудового розслідування, з метою примусу останніх змінити покази на свою користь, шляхом вмовлянь або погроз; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

На підставі викладеного, начальник слідчого відділу та прокурор вважають, що для забезпечення запобіганню встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою.

Позиція учасників розгляду клопотання.
Начальник слідчого відділу та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.
Підозрюваний та захисник просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання чи домашнього арешту в певний період доби. На думку сторони захисту підозра є необгрунтованою, а ризики стороною обвинувачення не доведені.
Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000096 від 27 лютого 2022 року, за ознаками злочину, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.

Окрім того, начальником слідчого відділу та прокурором доведена, а стороною захисту не спростована наявність наступних ризиків, передбачених диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Ризики щодо перешкоджання підозрюваним кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінальне правопорушення є недоведеними.

Відповідно до рішення ЄСПЛ за скаргою № 72967/01 від 01 березня 2017 року по справі «Белевитський проти Росії», пп.111-112, суду необхідно враховувати, що обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції.

При цьому, слідчий суддя не погоджується з позицією прокурора та начальника слідчого відділу відносно обгрунтування ризику щодо переховування від органів досудового розслідування та суду у зв`язку з підозрою у вчиненні особливо тяжкого злочину. Так, ЄСПЛ наголошує, що обґрунтування наявності ризиків лише тяжкістю інкримінованого кримінального правопорушення, є неправомірним. Про це зазначено в рішеннях ЄСПЛ за скаргою № 12369 від «26» червня 1991 року по справі «Латальє проти Франції», п. 51, за скаргою № 5522/04 від «20» січня 2011 року по справі «Прокопенко проти України», за скаргою № 38717/04 від «14» жовтня 2010 року по справі «Хайредінов проти України», п. 29, 41, за скаргою № 37466/04 від «20» травня 2010 року по справі «Москаленко проти України». В пункті 36 останнього зазначено, що «…органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався…Однак Суд неодноразово встановлював, що сама по собі тяжкість обвинувачення не може слугувати виправданням тривалих періодів тримання під вартою…». Окрім тяжкості покарання, суд зобов`язаний враховувати і інші чинники.
Згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши особу підозрюваного, а також те, що останній не має міцних соціальних зв`язків, будучи вйськовослужбовцем підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину - вбивстві 4-х цивільних осіб, який вчинено в умовах воєнного стану, слідчий суддя прийшов до висновку, що наразі з метою запобігання встановленим ризикам буде недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою.

Норми права, які застосував слідчий суддя при розгляді клопотання.
Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Пункт 4 частини другої статті 183 КПК України регламентує, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Пункт другий частини 4 статті 183 КПК України регламентує, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 194, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання заступника начальника СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 , погоджене начальником Подільського відділу Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України задовольнити.
Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів, в межах дії строку досудового розслідування, до 26 серпня 2022 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали вручити підозрюваному.
Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1