Провадження №1-кс/127/8416/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 вересня 2022 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , оглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -
В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесені відомостей до ЄРДР.
Вивчивши скаргу та матеріали скарги слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України строк оскарження дій чи бездіяльності слідчого становить десять днів з моменту вчинення дії або бездіяльності.
Зі змісту скарги вбачається, що ОСОБА_2 подав до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області заяву про вчинення злочину25.07.2022. Отже, відповідно до ст. 214 КПК України, бездіяльність слідчого розпочалася 27.07.2022 року, тобто після спливу 24 годин з моменту отримання заяви.
Таким чином, останнім днем подання скарги на бездіяльність слідчого слід вважати 05.08.2022 року, тобто не пізніше 10 діб з моменту настання бездіяльності, однак скарга подана до суду лише 19.09.2022 року.
При цьому, необхідно зазначити, що заявник у своїй скарзі не просить поновити строк на звернення до суду.
Необхідно зазначити, що відповідно до ст. 304 КПК України вбачається, що законодавець не пов`язує момент настання бездіяльності та початок строку на її оскарження з отриманням інформації (відповіді), в даному випадку, щодо невнесення відомостей в ЄРДР.
Тобто строк початку бездіяльності відраховується з моменту її настання.
Відповідно до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст. 304 КПК України.
Вказане свідчить про те, що скаргу необхідно повернути з підстав невідповідності вимогам кримінального процесуального закону.
Крім того, необхідно зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України», яке прийняте палатою ЄСПЛ, право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.
Обмеження щодо умов прийнятності скарги встановлені ч.2 та ч.4 ст. 304 КПК України.
Щодо законності мети обмеження, то в даному випадку обмеження, які встановлені ч.2 ст. 304 КПК України мають законну мету, так як розгляд скарги, яка подана після закінчення строку на оскарження не є законним, відповідно до вимог КПК України.
Щодо пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями, то КПК України передбачає інший порядок вирішення вказаного питання, що дає можливість досягнути необхідну ціль. Так, з ч.2 ст. 304 КПК України вбачається, що особа, яка звернулася зі скаргою після спливу строку на оскарження, може порушити питання щодо поновлення цього строку.
Також, згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не може бути обмежено таким чином чи у такій мірі, що буде порушена сама його сутність.
Так, відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.
Слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що вищевказане, щодо умов прийнятності скарги, законності мети обмеження та пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями не обмежує таким чином та у такій мірі право доступу до суду, що була порушена сама сутність права доступу до суду так як заявник може відповідно до ч.7 ст. 304 КПК України повторно звернутися зі скаргою та відповідно до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України порушити питання щодо поновлення пропущеного строку на оскарження.
Таким чином, слідчим суддею було встановлено, що скарга подана поза строком оскарження бездіяльності та заявник не надав клопотання про поновлення строку на оскарження.
Вказане свідчить про те, що скаргу необхідно повернути з підстав невідповідності вимогам процесуального закону.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність слідчого Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, разом із додатками повернути особі, яка її подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя