Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/1363/22
Справа № 711/4301/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

7 вересня 2022 року слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкас скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Черкаської окружної прокуратури, щодо невнесення відомостей до ЄРДР,-

встановив:

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси із скаргою на бездіяльність посадових осіб Черкаської окружної прокуратури, щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Скаргу обґрунтовує тим, що 19.07.2022 року він звернувся до Генерального прокурора України з повідомленням про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 365, ч.1 ст. 364, ч.2 ст. 366, ч.1 ст. 212 КК України. Однак, 15.08.2022 року в приміщенні Чигиринського районного суду Черкаської області від прокурора ОСОБА_5 йому стало відомо про те, що його повідомлення про кримінальні правопорушення від 30.06.2022 року, яке надійшло 11.08.2022 року з Генеральної прокуратури України до ЄРДР не внесене, досудове розслідування не розпочате, а лише розпочату перевірку, що суперечить ст. 214 КПК України.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

На підставі наведеного просить суд зобов`язати повноважного прокурора Черкаської окружної прокуратури внести до ЄРДР відповідні відомості, зазначені в повідомленні про кримінальне правопорушення від 30.06.2022 року.

Скаржник в судове засідання не з`явився. 05.09.2022 року надіслав до суду заяву, в якій зазначив що він не може з`явитися в судове засідання. Скаргу підтримує повністю, просить її задовольнити. Справу просить розглянути без його участі.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечував, посилаючись на те, що звернення ОСОБА_6 від 30.06.2022 року не є повідомленням про кримінальне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступного.

30.06.2022 року ОСОБА_6 звернувся до Президента України, Прем`єра-міністра України, Генерального прокурора України, Міністерства аграрної політики та продовольства України, Управління пенсійного фонду України, Державної податкової служби України, Служби безпеки України із зверненням, в якому повідомив про те, що в зверненні наведено лише чотири факти корупційної діяльності посадової особи державного службовця ОСОБА_7 , а загалом їх десятки. ОСОБА_7 має великий дар користуватися довірою поважних людей у районі і в області. Як наслідок, обманним шляхом добиватися власної вигоди. Сподівається, що дане звернення буде об`єктивно розглянуте всіма причетними установами та організаціями. Військовий час вимагає змін на краще, необхідності позбутися особистостей які гальмують розвиток району та приносять тисячі гривень збитків державі та її громадянам. Дана ситуація несе біологічну загрозу і має бути вирішена.

Вказане звернення надійшло з Черкаської обласної прокуратури до Чигиринського відділу Черкаської окружної прокуратури 09.08.2022 року.

Так, положеннями статті 55 Конституції України кожному гарантовано право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

В офіційному тлумаченні частини 2 статті 55 Конституції України, викладеному в рішенні Конституційного Суду України, від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011, зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.

Згідно із ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України).

Відповідно до ч. 2 ст. КК України для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною у Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

У п. 36 постанови від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18, провадження № 11-1263апп18) Велика Палата ВС вказала, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей до ЄРДР слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У своїй постанові від 16.05.2019 Верховний Суд у складі колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Нормативні засади, пов`язані із вчиненням зазначеної процесуальної дії, регламентовані Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу генерального прокурора від 30.06.2020 N 298 (набрав чинності з 01.07.2020р.), прийнятим на виконання вимог КПК.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Так, в своєму зверненні від 30.06.2022 року ОСОБА_6 повідомляє Президента України, Прем`єра-міністра України, Генерального прокурора України, Міністерство аграрної політики та продовольства України, Управління пенсійного фонду України, Державну податкову службу України, Службу безпеки України про незаконну на його думку діяльність начальника Управління Держпродспоживслужби в м. Чигирин Черкаської області ОСОБА_7 . При цьому звернення не містить прохання до уповноважених посадових осіб внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, проаналізувавши зміст звернення ОСОБА_6 від 30.06.2022 року, у слідчого судді відсутні підстави стверджувати, що у ній містяться відомості, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення. Так, звернення містить лише сподівання заявника що його звернення буде об`єктивно розглянуте всіма причетними установами та організаціями.

На переконання слідчого судді, звернення ОСОБА_6 обґрунтоване суб`єктивним висновком заявника з його особистих міркувань та припущень щодо вчинення кримінального правопорушення, тому не може вважатися повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.

Конкретні дії, рішення чи бездіяльність, які б могли бути розцінені як кримінальні правопорушення, у його заяві не зазначаються.

Враховуючи встановлені слідчим суддею обставини про те, що заява ОСОБА_6 від 30.06.2022 року не містить даних, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, підстави для внесення відомостей, викладених у його заяві, до ЄРДР відсутні.

Таким чином, факту бездіяльності уповноважених осіб Черкаської обласної прокуратури в судовому засіданні не встановлено, а тому скарга ОСОБА_8 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

В задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність посадових осіб Черкаської окружної прокуратури, щодо невнесення відомостей до ЄРДР - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1