Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/328/22 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Категорія Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.08.2022 року. колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

Головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

із секретарем ОСОБА_5 ,

за участю прокурора ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку в залі суду в м. Кропивницькому апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 липня 2022 року, якою стосовно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Молодіжне Долинського району Кіровоградської області, громадянина України, з базовою середньою освітою, не одруженого, не працюючого, не маючого на утриманні неповнолітніх осіб та осіб похилого віку, зареєстрованого та проживаючого АДРЕСА_1 , раніше судимого: 16.03.2007 Долинським районним судом Кіровоградської області за п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 11 років. 10.02.2016 звільнений за відбуттям строку покарання згідно з ч. 5 ст. 72 КК України. Покарання відбуте, судимість не знята та не погашена у встановленому законом порядку з урахуванням вироку Долинського районним суду Кіровоградської області від 01.03.2018 за ч. 3 ст. 185 КК України, яким останнього було засуджено до покарання у виді позбавлення волі на строк 4 роки та звільнено на підставі ст. 75 КК України від відбуття покарання з іспитовим строком на 2 роки,

підозрюваного у вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування тобто з 19.07.2022 по 16.09.2022 включно, без визначення розміру застави.

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 липня 2022 року, задоволено клопотання слідчого та застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування тобто з 19.07.2022 по 16.09.2022 включно, без визначення розміру застави.

Органом досудового розслідування ОСОБА_9 повідомлено про підозру у тому, що 23.04.2022 близько 08 год. 00 хв. ОСОБА_10 прийшов до своєї знайомої ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_2 . У подальшому, точного часу під час досудового розслідування не встановлено, між ОСОБА_12 та ОСОБА_11 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, виникла сварка, під час якої у ОСОБА_8 , виник умисел на позбавлення життя ОСОБА_11 . З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на позбавлення життя ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , знаходячись у приміщенні однієї із кімнат вказаного домоволодіння, де діючи умисно та цілеспрямовано, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, реалізуючи вказаний злочинний умисел та бажаючи настання злочинного результату у вигляді смерті ОСОБА_11 , за допомогою кухонного ножа наніс удар в область життєво-важливого органу грудної клітки. Від отриманих тілесних ушкоджень, потерпіла ОСОБА_11 , померла на місці. Згідно з лікарського свідоцтва про смерть № 2663 причиною смерті ОСОБА_11 гостра кровотеча, колото-різане поранення грудної клітини з пораненням грудного відділу аорти.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, яке з урахуванням положень ст. 12, ст. 24 КК України є умисними особливо тяжким злочином, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, зокрема, за вчинення умисного вбивства, що свідчить про не бажання стати на шлях виправлення, офіційно не працює та не має офіційних доходів, за місце проживання характеризується негативно, не одружений, осіб на утриманні не має, може мати схильність до вживання алкогольних напоїв, що у сукупності з тяжкістю інкримінованого злочину та відповідно з мірою можливого покарання вказує на наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_7 просила скасувати ухвалу слідчого судді та обрати ОСОБА_9 більш м`який запобіжний захід, у виді цілодобового домашнього арешту.

Свої вимоги обґрунтував тим, що зміст клопотання про продовження тримання під вартою не відповідає вимогам п.6 ч.1 ст.184 КПК України та п.3 ч.1 ст. 194 КПК України, а саме, в ньому не наведено доказів, що застосування більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого є недостатнім для запобігання ризикам, визначеним в ст. 177 КПК України. Зазначені в клопотанні ризики носять суто формальний та абстрактний характер та не доводяться жодними доказами. В оскаржуваній ухвалі без висновків, обгрунтування та доказів, з посиланням на абстрактні та нереальні ризики, вказано на неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів. При постановленні оскаржуваної ухвали суддя порушив вимоги ст. 178 КПК України, оскільки суддею було продовжено строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою при недоведеності прокурором наступних необхідних обставин: наявності відповідних ризиків: неможливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів.

Заслухавши доповідача, захисника адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 , яка просила задовольнити апеляційну скаргу, прокурора, який просив відмовити в апеляційній скарзі захисника, зваживши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали клопотання, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризиками, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

У відповідності до п.5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до ст. 5 ч. 1, ч. 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Частиною 3 ст. 5 вказаної Конвенції передбачено, що кожен, кого заарештовано або затримано згідно з положеннями підпункту «с» пункту 1 цієї статті, має негайно постати перед суддею чи іншою посадовою особою, якій закон надає право здійснювати судову владу, і йому має бути забезпечено розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження. Таке звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання.

Згідно ст. 6 ч. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди України при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду як джерела права.

Відповідно ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно правової позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року по справі «Харченко проти України» (п. 80), при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Також, відповідно правової позиції викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини від 01.06.2006 року по справі «Мамедов проти Росії», суд при перевірці законності та обґрунтованості запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, має враховувати не тільки тяжкість обвинувачення, як на визначальний чинник при оцінці ймовірності ризиків, і хоча суворість покарання є визначальним, потребу позбавлення когось волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Попков проти Росії» від 06.12.2007 року визначено, що підозрюваний повинен бути звільнений на час розгляду справи, якщо державні органи не можуть надати достатньо підстав, які виправдовують його утримання під вартою. Влада зобов`язана надати переконливі підстави для будь-якого мінімального строку тримання під вартою.

У справі "Нечипорук та Йонкало проти України" ЄСПЛ відзначив, що термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Повідомлення про підозру було вручено підозрюваному 26 квітня 2022 року.

Враховуючи мету і підстави застосування запобіжних заходів, колегія суддів доходить висновку, що при обранні запобіжного заходу слідчий суддя обґрунтовано врахував наявність обґрунтованої підозри, обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме, що злочин, в якому особі пред`явлено повідомлення про підозру є особливо тяжким, за який передбачено кримінальне покарання виключно у виді позбавлення волі від 7 до 15 років.

Крім того слід зазначити, що обґрунтованість підозри ОСОБА_9 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події від 26.04.2022, в ході якого проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 , де виявлено та вилучено, кухонний ніж з дерев`яним руків`ям; протоколом огляду місця події від 25.04.2022, в ході якого проведено огляд місця події біля домоволодіння по АДРЕСА_3 , де у ОСОБА_8 вилучено грошові кошти в сумі 3305 грн.; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , від 26.04.2022, яка показала, що вона являється соціальним працівником територіального центру при Долинській міській раді. Вона періодично приходила до ОСОБА_11 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_2 , та приносила їй продукти харчування, і за вищевказаною адресою вона бачила ОСОБА_14 . При розмові з ОСОБА_11 остання казала, що у неї періодично проживав ОСОБА_10 , та інколи вимагав у неї гроші, а саме пенсію; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , від 25.04.2022, який показав, що 24.04.2022 він бачив знайомого ОСОБА_14 з яким він вживав спиртні напої та при розмові останній був з тілесними ушкодженнями та на запитання, що трапилося, останній казав, що «начудив в Маржанівці, а також, що до нього через декілька днів приїде поліція». протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , від 26.04.2022, який показав, що 25.04.2022 він проходив повз домоволодіння ОСОБА_11 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , де знаходилися староста села ОСОБА_17 та соціального працівника ОСОБА_13 та оскільки двері були зачинені на навісний замок, тому витягли скобу та коли зайшли до приміщення то виявили у кімнаті труп ОСОБА_11 , яка була вкрита одягом та у подальшому викликали поліцію.

Також слідчим суддею правильно враховано ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а саме п. 1 ч. 1 ст. 177 КК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду оскільки через тяжкість кримінального правопорушення у вчинені якого він підозрюється, зібрані у справі докази та можливе покарання у разі доведення його провини останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду; п. 2 ч. 1 ст. 177 КК України, а саме те, що підозрюваний може вчинити спробу знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення оскільки проживав за місцем події злочину у вчинені якого підозрюється та був знайомий з жертвою; п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного, який має судимість за злочин проти життя людини, впливати на свідків, які встановлені або встановлюються органом досудового розслідування та не допитувалися у судовому засіданні; п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме наявність передумов вчинення іншого кримінального правопорушення, зокрема, направленого на завдання шкоди здоров`ю чи життю інших осіб або корисливого злочину.

Крім того, колегія суддів доходить висновку, що слідчий суддя правильно врахував, що ОСОБА_10 підозрюється у скоєні умисного протиправного заподіяння смерті іншій особі, тобто умисного вбивства, тому відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України підстав до визначення застави у кримінальному провадженні не встановлено на даному етапі досудового розслідування.

Доводи захисника викладені в апеляційній скарзі стосовно того, що ризики зазначені в клопотанні, передбачені ст.177 КПК України не доведені, є необґрунтованими та безпідставними, оскільки ризики у даному кримінальному провадженні встановлені судом першої інстанції знайшли своє об`єктивне підтвердження в суді апеляційної інстанції та в повній мірі підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами доданими до клопотання.

Враховуючи вищевикладене, наявність обґрунтованих ризиків, враховуючи особу підозрюваного, та вищевикладені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що належна поведінка ОСОБА_8 на досудовому слідстві, може бути забезпечена лише шляхом застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів, також із урахуванням наявності вищевказаних ризиків, не вбачає підстав для скасування ухвали суду першої інстанції та обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою.

Порушень вимог кримінального процесуального закону, які б стали підставою для скасування по суті правильного прийнятого слідчим суддею рішення.

За таких підстав, апеляційна скарга захисника адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 183, 376, 407,422 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу захисника адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Долинського районного суду Кіровоградської області від 19 липня 2022 року, якою задоволено клопотання слідчого та продовжено відносно підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування тобто з 19.07.2022 по 16.09.2022 включно, без визначення розміру застави залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4

(підписи)