УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 квітня 2022 року
м. Київ
справа № 757/44380/21-к
провадження № 51-1216ск22
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу заявниці ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 грудня 2021 року,
встановив:
Як убачається з долучених до касаційної скарги копій судових рішень, слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ухвалою від 08 листопада 2021 року відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених службових осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.
На указане рішення ОСОБА_4 подала апеляційну скаргу, яку ухвалою Київського апеляційного суду від 22 грудня 2021 року було повернуто.
Заявниця не погодилася із зазначеною ухвалою апеляційного суду і звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить цю ухвалу скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Крім того, у поданій скарзі ОСОБА_4 порушила питання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке обґрунтувала тим, що строк на касаційне оскарження закінчувався в березні 2022 року, однак 24 лютого цього ж року було введено воєнний стан в Україні, що перешкодило їй подати касаційну скаргу в межах строку на касаційне оскарження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 426 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) касаційну скаргу на судові рішення може бути подано протягом трьох місяців із дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.
Частиною 1 ст. 117 КПК встановлено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлено за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
Перевіривши наведені доводи щодо причин пропуску ОСОБА_4 строку на касаційне оскарження, Верховний Суд визнає їх поважними та вважає за необхідне поновити їй цей строк, оскільки, на думку Верховного Суду, вона, звертаючись до суду касаційної інстанції з клопотанням, діяла сумлінно без невиправданих затримок у часі.
Що стосується вимоги заявниці про скасування ухвали Київського апеляційного суду від 22 грудня 2021 року, колегія суддів Верховного Суду вважає за необхідне зауважити таке.
Частиною 6 ст. 399 КПК визначено, що ухвала про повернення апеляційної скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в касаційному порядку.
Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК апеляційна скарга, якщо інше не передбачено цим Кодексом, може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Положеннями ч. 3 ст. 395 КПК визначено, що якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Таким чином, приписи ст. 395 КПК розмежовують строки апеляційного оскарження, зокрема, ухвали слідчого судді для осіб, які викликалися судом, та ухвали, постановленої без виклику особи, яка її оскаржує. Для особи, яка оскаржує таку ухвалу, постановлену за її викликом, але без її участі, кримінальне процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку апеляційного оскарження з моментом оголошення судового рішення, а не часом отримання його копії.
Згідно з ч. 1 ст. 116 КПК процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.
Пунктом 4 ч. 3 ст. 399 КПК передбачено, що апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.
Як убачається з доданих до касаційної скарги копій ухвал Київського апеляційного суду від 22 грудня 2021 року та Печерського районного суду м. Києва від 08 листопада 2021 року, ОСОБА_4 було повідомлено про день, час та місце судового засідання, крім того остання подала заяву про розгляд скарги за її відсутності, у зв`язку з чим суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що перебіг строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді для заявника розпочинається з дня оголошення судового рішення, а не з дня отримання його копії.
Верховний Суд погоджується з висновком апеляційного суду про те, що ОСОБА_4 звернулася з апеляційною скаргою поза межами строку на апеляційне оскарження з огляду на таке.
Як установив апеляційний суд і що не заперечує заявниця у касаційній скарзі, останню було повідомлено про день, час та місце проведення судового засідання. Отже, перебіг строку для подання апеляційної скарги для ОСОБА_4 розпочався з дня оголошення оскаржуваного судового рішення, а не з дня отримання його копії.
З урахуванням наведеного Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду дійшов висновку, що ухвалу апеляційного суду постановлено відповідно до вимог кримінального процесуального закону.
Положеннями п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК передбачено, що суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження, якщо з касаційної скарги, наданих до неї судових рішень та інших документів убачається, що підстав для задоволення скарги немає.
Таким чином, оскільки з касаційної скарги та доданих до неї копій судових рішень вбачається, що підстав для її задоволення немає, то Верховний Суд вважає за необхідне відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК відмовити у відкритті касаційного провадження.
Керуючись ст. 117, п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, Верховний Суд
постановив:
Поновити заявнику ОСОБА_4 строк на касаційне оскарження ухвали Київського апеляційного суду від 22 грудня 2021 року.
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Київського апеляційного суду від 22 грудня 2021 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3