Справа № 439/338/22
Провадження №1-кс/439/91/22
У Х В А Л А
іменем України

10 травня 2022 року м. Броди

Слідчий суддя Бродівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , із участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання володільця арештованого майна ОСОБА_3 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 23 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України,

в с т а н о в и в:

09 травня 2022 року до слідчого судді Бродівського районного суду Львівської області надійшло клопотанняволодільця арештованого майна ОСОБА_3 , в якому володілець майна просить слідчого суддю скасувати арешт, накладений на тимчасово вилучене майно за результатами проведення слідчої (розшукової) дії огляду місця події, а саме: чотирнадцяти документів із ознаками підробки, на підставі ухвали слідчого судді Бродівського районного суду Львівської області від 25 березня 2022 року, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 23 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України.

Необхідність задоволення даного клопотання володілець майна мотивує тим, що Сектором дізнання Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 23 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України.

Володілець майна вказує, що слідчим суддею Бродівського районного суду Львівської області 25 березня 2022 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно за результатами проведення слідчої (розшукової) дії огляду місця події, а саме: чотирнадцяти документів із ознаками підробки.

Володілець майна стверджує, що на даний час усі необхідні слідчі дії і судові експертизи за участю арештованого майна проведені, накладення арешту на належні йому документи перешкоджає його праву на вільне розпорядження майном, яке гарантоване статтею 41 Конституцією України.

Володілець майна зазначає, що на момент зверненням із клопотання до слідчого судді про скасування арешту, органом досудового розслідування проведено судові технічні експертизи документів за № СЕ-19/114-22/4390-ДД від 11 квітня 2022 року, та за № СЕ-19/114-22/4391-ДД від 08 квітня 2022 року. За результатами проведення останніх встановлено, що досліджені документи виготовлені із використанням офіційних бланків, які не містять підчистки, виправлень, травлення, додрукування, дописки.

Володілець майна звертає увагу, що у перебуванні під арештом належного йому майна не має доцільності, адже із висновку судово-технічної експертизи вбачається відсутність ознак підробки у таких документах.

Тому володілець майна вважає, що з метою збереження цілісності його документів, зважаючи на використання такого органом досудового розслідування як доказу, беручи до уваги мотивацію слідчого судді для накладення такого арешту останній необхідно скасувати.

Володілець майна ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився. Його представник адвокат ОСОБА_4 під час судового засідання клопотання підтримала. Вважає, що проведена органом досудового розслідування судово-технічна експертиза стверджує про оригінальність арештованих документів. Відтак у даному випадку відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України. Окрім цього, у зв`язку із проведенням ряду експертиз, відсутня необхідність продовжувати накладення арешту на вищевказані документи.

Дізнавач Сектору дізнання Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління національної поліції у Львівській області ОСОБА_5 під час судового засідання проти скасування арешту майна заперечив. Наголошує, що дізнання у даному кримінальному провадженні продовжується, із арештованими документами планується проведення спектру слідчих (розшукових) дій. На даному етапі органом дізнання не вичерпано проведення усіх необхідних процесуальних дій, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, спрямованих на всебічне та повне встановлення обставин справи, а також істини у даному кримінальному провадженні. Окремо наголосив про те, що органом досудового розслідування здійснено запит до Головного управління Державної міграційної служби у Львівській області щодо проведення службової перевірки за фактом виявлення порушень вимог міграційного законодавства під час оформлення арештованих документів, виданих на ім`я ОСОБА_3 . Останньому видано тимчасовий документ, що посвідчує особу володільця документа. Проте станом на момент розгляду клопотання по суті, службова перевірка не проведена, органом досудового розслідування не отримано письмової відповіді на таке звернення.

Перевіривши клопотання, всебічно та повно дослідивши докази по справі, приходжу до висновків, що клопотання не підлягає задоволенню із огляду на наступне.

Слідчим суддею встановлено, що Сектором дізнання Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 23 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України.

Також слідчим суддею встановлено, що слідчим суддею Бродівського районного суду Львівської області 25 березня 2022 року накладено арешт на тимчасово вилучене майно за результатами проведення слідчої (розшукової) дії огляду місця події, а саме: чотирнадцяти документів із ознаками підробки.

Окрім цього, слідчим суддею встановлено, що на момент зверненням із клопотання до слідчого судді про скасування арешту, органом досудового розслідування проведено судові технічні експертизи документів за № СЕ-19/114-22/4390-ДД від 11 квітня 2022 року, та за № СЕ-19/114-22/4391-ДД від 08 квітня 2022 року. За результатами проведення останніх встановлено, що досліджені документи виготовлені із використанням офіційних бланків, які не містять підчистки, виправлень, травлення, додрукування, дописки.

За правилами частини 1 статті 84 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Виходячи із вимог частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За нормативними вимогами частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

-збереження речових доказів;

-спеціальної конфіскації;

-конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

-відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (частина 11 статті 170 КПК України).

За правилами частини 1 статті 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Із доказів у справі вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 23 березня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України, на момент розгляду слідчим суддею клопотання по суті, продовжується. Проведення усіх слідчих (розшукових) дій у даному кримінальному провадженні не вичерпано.

У свою чергу арештоване майно за ухвалою слідчого судді Бродівського районного суду Львівської області від 25 березня 2022 року, продовжує бути речовими доказами у вищевказаному кримінальному провадженні.

На переконання слідчого судді, документи, які вилучені у ОСОБА_3 можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі набутими кримінально протиправним шляхом.

Окрім цього, слідчий суддя наголошує, що органом досудового розслідування здійснено запит до Головного управління Державної міграційної служби у Львівській області щодо проведення службової перевірки за фактом виявлення порушень вимог міграційного законодавства під час оформлення арештованих документів, виданих на ім`я ОСОБА_3 . Станом на момент розгляду клопотання по суті, службова перевірка не проведена, органом досудового розслідування не отримано письмової відповіді на таке звернення.

У свою чергу ОСОБА_3 , протягом періоду проведення слідчих (розшукових) дій, а також процесуальних дій, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, видано тимчасовий документ, що посвідчує особу, на заміну арештованих документів.

Враховуючи вищевказані факти, вважаю, що клопотання про скасування арешту майна не підлягає задоволенню, оскільки дізнання у кримінальному провадженні у межах якого накладався арешт на вищевказані документи продовжується, арештоване майно визнане речовим доказом. Його знищення, приховування, пошкодження або перетворення безпосередньо вплинуть на повноту та всебічність встановлених обставин кримінального провадження, а отже й на з`ясування істини у такому під час проведення досудового розслідування.

На підставі наведеного, керуючись статтями 170, 174, 376 КПК України,

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника володільця арештованого майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1