печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4743/22-к
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 травня 2022 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

представника власника майна, адвоката: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22.07.2021 року в межах кримінального провадження № 0000701 від 08.03.2020 року,

В С Т А Н О В И В :
Адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням, у якому просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22.07.2021 року в межах кримінального провадження № 0000701 від 08.03.2020 року.

20.05.2021 року на адресу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності, в якій останній у задоволенні клопотання просив відмовити.

В судове засідання учасники судового процесу не з`явились, про час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином.

Відповідно до ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні представника власників майна та прокурора, на підставі наявних матеріалів.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься, диспозитивність.

Як визначено ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Отже, особі, що звертається з клопотанням до суду, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки, зокрема, цікавитись станом розгляду справи та з`являтись на судові виклики.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Так, оскільки адвокат ОСОБА_3 про дату та місце розгляду клопотання повідомлена належним чином, проте, в судове засідання не з`явилась, причини неявки не повідомила, відтак, слідчий суддя вважає, що остання на даний час вимоги клопотання не підтримує. Отже, у слідчого судді відсутні правові підстави для розгляду клопотання по суті.

За таких обставин, клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22.07.2021 року в межах кримінального провадження № 0000701 від 08.03.2020 року, слід залишити без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 22, 26, 107, 174, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В :
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22.07.2021 року в межах кримінального провадження № 0000701 від 08.03.2020 року, залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1