печерський районний суд міста києва
Справа № 757/4225/22-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 лютого 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ГС "Українська ліга авторських і суміжних прав" про скасування арешту у кримінальному провадженні №0000165 накладеного ухвалою слідчого судді 23.12.2021 у справі №757/68072/21,
ВСТАНОВИВ:
25.01.2022 до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ГС "Українська ліга авторських і суміжних прав" про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000165 накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 23.12.2021 у справі №757/68072/21 на грошові кошти Громадської Спілки «Організація Колективного Управління Авторськими та Суміжними Правами» (), що знаходяться на рахунках: АТ «УкрексімБанк» (МФО 322313), а саме: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_1 ; АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 300711): № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 . Скасувати заборону розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунках Громадської Спілки «Організація Колективного Управління Авторськими та Суміжними Правами» (), та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на вказані рахунки, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів. Скасувати зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, що надходять на зазначені рахунки та які вже знаходяться на вищезазначеному банківському рахунку за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів. Скасувати заборону розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунках Громадської Спілки «Організація Колективного Управління Авторськими та Суміжними Правами» (), та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на вказані рахунки, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів. Скасувати зупинення видаткових операцій з грошовими коштами, що надходять на зазначені рахунки та які вже знаходяться на вищезазначеному банківському рахунку за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів. В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що грошові кошти які містяться на рахунках, на які накладено арешт не відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України, разом з тим адвокат зазначає, що потреба у застосуванні арешту на майно відпала, жодній особі не повідомлено про підозру. У судове засідання прокурор не з`явився, про розгляд клопотання повідомлялись належним чином, подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутність. До суду надійшла заява адвоката про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги визначені у клопотанні підтримує, просить задовольнити. Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів. Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду скарги слідчим суддею не здійснювалась. Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить наступного висновку. Судовим розглядом за наданими матеріалами встановлено, що в провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000165 від 08.10.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 27 ч. 4 ст. 369 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи та представники Приватної організації «Українська Ліга Авторських та Суміжних Прав» () (далі ПО «УЛАСП»), Громадської Спілки «Українська Ліга Авторських та Суміжних Прав» () (далі ГС «УЛАСП»), Приватної Організації «Організація Колективного Управління Авторськими та Суміжними Правами» () (ПО «ОКУАСП»), Громадської спілки «Організація Колективного Управління Авторськими та Суміжними Правами» () а також за участі ряду інших юридичних та фізичних осіб під виглядом укладання чотирьох сторонніх договорів «про забезпечення правомірного використання об`єктів авторського права та об`єктів авторських прав в публічних закладах» налагодили та підтримують протиправний механізм заволодіння грошовими коштами суб`єктів господарської діяльності (торгівельні центри, заклади харчування та інші місця відвідування). Так, як вбачається із матеріалів клопотання, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23.12.2021 у справі №757/5505/21-к накладено арешт на на грошові кошти Громадської Спілки «Організація Колективного Управління Авторськими та Суміжними Правами» (), що знаходяться на рахунках: - АТ «УкрексімБанк» (МФО 322313), а саме: № НОМЕР_1 , № НОМЕР_1 . - АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 300711): № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 ,№ НОМЕР_4 ,№ НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 . Заборонено розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на рахунках Громадської Спілки «Організація Колективного Управління Авторськими та Суміжними Правами» (), та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на вказані рахунки, за винятком видаткових операцій по сплаті податків, зборів, інших обов`язкових платежів. Зупинено видаткові операції з грошовими коштами, що надходять на зазначені рахунки та які вже знаходяться на вищезазначеному банківському рахунку за винятком видаткових операцій виключно з платежів до бюджетів всіх рівнів та державних цільових фондів. Відповідно до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таким чином, слідчий суддя приходить висновку про наявність в заявника права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна. Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Так, як вбачається з мотивувальної частини ухвали Печерського районного суду м. Києва від 23.12.2021 при накладенні арешту слідчий суддя керувався вимогами ст. 173 КПК України, врахував, що накладення арешту на речові докази, а саме на грошові кошти, які знаходяться на розрахункових рахунках вказаних вище підприємств, встановивши заборону вчинення видаткової частини рахунків за виключенням податкових платежів до бюджетів усіх рівнів, оскільки вказане майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, набуте внаслідок незаконної діяльності та є доказом кримінального правопорушення, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів. Наряду з вказаним, слідчий суддя, накладаючи арешт на майно, встановив, що таке обмеження права власності є розумним та співмірним завданням кримінального провадження. Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках. При накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів, слідчий суддя самостійно перевіряє відповідність ознак майна критеріям, передбаченим ст. 98 КПКУ України. З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні. Зазначена правова підстава для накладення арешту на майно є самостійною правовою підставою та Закон не ставить в залежність можливість накладення арешту на таке майно з процесуальним статусом особи, у володінні якої воно перебуває. А отже, майно, яке має ознаки, визначені у ч. 2 ст. 167 КПК України, може підлягати арешту у кримінальному провадженні, в якому не повідомлено про підозру жодній особі. При дослідженні матеріалів клопотання про скасування арешту, слідчим суддею не встановлено обґрунтованості заявлених вимог, оскільки не доведено, що викладені обставини в клопотанні базуються на об`єктивних фактах і правових підставах. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності. Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98). Аналізуючи доводи клопотання про скасування арешту на майно, слідчий суддя приходить висновку, що означені доводи не вказують на необґрунтованість накладення арешту на майно та не доводять, що в подальшому в застосуванні арешту відпала потреба, оскільки за встановлених обставин вбачається, що підстави на які посилається представник заявника, що на його думку, свідчать про необхідність скасування вказаного арешту, є предметом перевірки органу досудового розслідування в рамках кримінального провадження №0000165 від 08.10.2021. За вказаних обставин, під час судового розгляду даного клопотання за наданими матеріалами, встановлено, що втручання органу досудового розслідування у право власності ФОП « ОСОБА_4 » обумовлене законними критеріями, тобто з дотриманням відповідних положень національного законодавства та відповідності верховенства права. На даний час забезпечується «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав ГС "Українська ліга авторських і суміжних прав" та відповідно існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти. Таким чином, слідчий суддя вважає, що заявником на даній стадії кримінального провадження, в силу принципу змагальності сторін не доведено необґрунтованості накладення арешту на майно та не доведено відсутність потреби в продовженні дії такого заходу, а відтак слід відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту. На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-175, 309, 532 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ГС "Українська ліга авторських і суміжних прав" про скасування арешту у кримінальному провадженні №0000165 накладеного ухвалою слідчого судді 23.12.2021 у справі №757/68072/21 відмовити. Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя ОСОБА_1