БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/922/22
Провадження № 1-кс/497/373/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
про арешт тимчасово вилученого майна
31.05.22 року м. Болград

Слідчий суддя Болградського районного суду Одеської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
володільця майна ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури про арешт тимчасово вилученого майна,

ВСТАНОВИВ:

27 травня 2022 року прокурор Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна в зв`язку з досудовим розслідуванням по кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000065 від 27.05.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що Сектором дізнання Болградського РВП ГУНП в Одеській області, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000065 від 27.05.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст.249 КК України.
Досудовим розслідування встановлено, що 27.05.2022 у невстановлений період часу, ОСОБА_4 , перебуваючи на озері Ялпуг в районі с. Владичень Болградського району Одеської області, здійснював вилучення водних живих ресурсів забороненим знаряддям лову для рибалок любителів - лісковими сітками, та діючи в порушення Закону України «Про тваринний світ» № 2894-ІП від 13.12.2001, Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства» № 19 від 15.02.1999 року, виловив з вод озера Ялпуг:
- рибу породи «карась» у кількості 18 штук;
- рибу породи «лящ» у кількості 2 штуки;
- рибу породи «товстолоб» у кількості 1 штука.
За місцем вчинення кримінального проступку, 27.05.2022 року органом дізнання проведено первинний огляд місця події, за результатами якого вилучено:
- гумовий човен зеленого кольору марки «THUNDER» без бортового номеру з двома веслами в комплекті;
- 3 (три) ліскові сітки 65 м довжиною та 1,5 м висотою кожна, з розміром вічка 50 мм;
- рибу породи «карась» у кількості 18 штук;
- рибу породи «лящ» у кількості 2 штуки;
- рибу породи «товстолоб» у кількості 1 штука.
ОСОБА_4 відмовився від дачі показань, посилаючись на гарантовані йому права ст. 63 Конституцією України.
Враховуючи, що вилучені ліскові сітки відносяться до сіткоснастевих матеріалів, використання яких, згідно Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства» № 19 від 15.02.1999, визнається забороненим знаряддям, а також являються знаряддям вчинення кримінального проступку, та гумовий човен марки «THUNDER» без бортового номеру з двома веслами в комплекті, який використовувався як засіб для виходу на воду, викидання та збирання знарядь лову, являються знаряддям вчинення кримінального проступку, органом дізнання, у порядку ст. 98 КПК України вказане майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню № 0000065.
Водні живі ресурси, незаконно виловлені в озері Ялпуг, являються предметом злочину, та у порядку ст. 98 КПК України також визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженню.
Вилучені незаконно виловлені водні живі ресурси піддаються швидкому псуванню, у зв`язку з чим, на підставі ст. 100 КПК України, вони для забезпечення належного зберігання, в повному обсязі передані в приватне підприємство «Клест ЛТД».

В судовому засіданні 31.05.2022 року:
- прокурор клопотання підтримала, наполягала на його задоволенні, надала пояснення з підстав зазначених в клопотанні.
- володілець майна ОСОБА_4 заперечував усі обставини, викладені в клопотанні. Пояснив суду, що після того як він перехворів на «Ковід», йому було рекомендовано лікарем тренувати легені, дихати свіжим повітрям. Тому він, попросив у свого товариша гумового човна, який у гарну погоду вранці спускав на воду та протягом 30 хвилин прогулювався на воді веслуючи човном, а у вітряну погоду гуляв пішки вздовж берега. 27 травня 2022 року біля 05:45 годині він з використанням візка доправив човен з домоволодіння де він наразі проживає з сім`єю у АДРЕСА_1 до озера Ялпуг, де на веслах на човні ходив уздовж берега по озеру. Вже повертаючись у зворотному напрямку з берега його покликали люди, які мали при собі зброю та яку направили на нього, наказавши пристати до берега, на що він погодився. Чоловіків було четверо, один з них представився як ОСОБА_5 , інший знімав на телефон, фотографував. Коли він, ОСОБА_4 вийшов з човна, вони почали його тягнути на берег, та можливо навіть пошкодили дно човна об каміння.
Оскільки у нього в човні нічого не було, в середині він був повністю сухий, один з чоловіків розлютився, та взявши мішок коричневого кольору, десь відлучився, а згодом надав його заповненим сітками та рибою.
До цих сіток та риби він ніякого відношення не має, ніколи таким промислом не займався, інколи ловить рибу на спінінг, але це буває рідко, човен використовує виключно для прогулянок, аби дихати повітрям та займатися таким чином руханкою, щоб укріпити легені після хвороби.
Рибоохоронна інспекція його знає, не раз зустрічали його на воді, та жодних претензій до нього ніколи не було.
Після того, як він був доставлений до Болградського РВП, він бажав надати працівникам поліції пояснення, однак уповноважено особа сказала, що пояснювати нічого не потрібно, а слід послатися на ст. 63 Конституції України, а усі пояснення надати в суді.
ОСОБА_4 також пояснив, що в ранці йому допомагав спустити човен на воду його сусід ОСОБА_6 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , який спостерігав за цією ситуацією зі сторони і все бачив, та може надати свідчення.
ОСОБА_4 просив врахувати те, що він ніякого відношення до мішка з сітками та рибою не має, та повернути йому човен.

Розглянувши матеріали поданого клопотання, обставини та підстави наведені в клопотанні, суд вважає, що клопотання слідчого обґрунтоване та підлягає частковому задоволенню на підставі наступного.
Арешт майна є одним із таких заходів забезпечення кримінального провадження ст. 131 ч.2 п.7 КПК України.
Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
За змістом ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження...
За змістом ст. 170 КПК України … арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Частиною другою даної норми закону передбачена можливість накладення слідчим суддею арешту на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Також системний аналіз положень ст.ст. 167, 170, 172, 174 КПК України дає підстави вважати, що арешт може бути накладений не тільки на майно у вигляді речей підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за завдану ними шкоду, але й інших осіб, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Положеннями частини 5 ст.171 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Так згідно протоколу огляду місця події від 27.05.2022 року дізнавачем було тимчасово вилучено майно на яке прокурор просить накласти арешт (а.с.9-10).
Клопотання про арешт тимчасово вилученого майна складено 27 травня 2022 року (а.с.1), та 27.05.2022 року подано до канцелярії суду, про що свідчить штемпель на супровідному листі (а.с.23).

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. При цьому, на відміну від інших правових підстав, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт з метою забезпечення речових доказів не вимагає повідомлення про підозру у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
Так, частиною 11 статті 170 КПК України встановлено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом є речовими доказами по справі.
Аналіз вищенаведеного вказує, що діючим законодавством передбачений обов`язок, а не право слідчого надання доказів та доведення перед судом їх переконливості, оскільки під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються; та застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе наявності трьох необхідних ознак, необхідних для застосування заходів забезпечення кримінального провадження (ст.132 ч.3 КПК України).
Статтею 116 КПК України встановлено, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти ...
Таким чином, слідчим дотримано вимоги ч.5 ст.171 КПК України.

Майно, на яке прокурор просить накласти арешт є тимчасово вилученим майном за наслідками проведеного огляду місця події 27.05.2022 року в кримінальному провадженні за ознаками злочину за ст.249 ч.1 КК України.
Основним безпосереднім об`єктом злочину за ст.249-1 ч.1 КК України - встановлений порядок раціонального використання, охорони і відтворення риб та інших об`єктів водної фауни як важливої складової частини навколишнього природного середовища. Рибальство, включаючи добування водних безхребетних тварин, є одним з видів використання об`єктів тваринного світу.
Предметом злочину виступають водні живі ресурси, тобто організми, життя яких постійно або на окремих стадіях розвитку неможливе без перебування (знаходження) у воді.

Об`єктивна сторона злочину характеризується сукупністю трьох ознак: 1) діяння - незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом; 2) наслідки у вигляді істотної шкоди; 3) причинний зв`язок між діянням і наслідками.
Незаконність означає, що зайняття зазначеним промислом відбувається, зокрема, без належного дозволу, у заборонений час, у недозволених місцях, забороненими знаряддями і способами лову, із перевищенням установлених лімітів чи норм вилову.
Забороненими слід визнавати ті знаряддя та способи зайняття рибним та іншим водним добувним промислом, якими взагалі не дозволяється користуватись або які не дозволяється застосовувати для добування певних об`єктів водної фауни.
А відтак гумовий човен, який вилучений в рамках вказаного кримінального провадження не є об`єктом і предметом кримінального правопорушення за яким здійснюється досудове розслідування.
Відсутня необхідність в забезпеченні збереження вилученого човна в тому стані, в якому він був вилучений, відсутня необхідність в призначенні будь-якого експертного дослідження цього гумового човна.

Відповідно до ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Слідчий суддя вважає, що обраний прокурором спосіб обтяження, а саме накладення арешту шляхом заборони відчуження і користування майном з передачею на відповідальне зберігання до камери зберігання речових доказів - є занадто обтяжливим для володільця вилученого майна, та може зашкодити його особистому життю, його здоров`ю та інтересам сім`ї.

Разом з цим, враховуючи, що наразі досудове розслідування триває, підозра жодній особі не повідомлена, орган дізнання збирає докази, та здійснює перевірку всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а вилучене майно визнано речовим доказом в цьому кримінальному провадження, та з метою забезпечення його збереження є підстави для застосування арешту тимчасово вилученого майна шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування.

Крім цього, слідчий суддя враховує вимоги нормативних актів, що стосуються збереження речових доказів, а саме:
Положеннями ст.100 КПК України визначено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.
Речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Постановою кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104 «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» Із змінами, внесеними згідно з Постановами КМ № 437 від 13.07.2016, № 795 від 09.11.2016, № 1103 від 24.12.2019, № 1075 від 15.11.2019 затверджено Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.
Цей Порядок визначає правила зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, та схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження.
Згідно п. 20 зазначеного Порядку зберігання речових доказів у вигляді автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, здійснюється на спеціальних майданчиках і стоянках територіальних органів Національної поліції для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів.
Спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової адміністрації України, Служби Безпеки України, Верховного Суду України, Державної судової адміністрації України від 27.08.2010 N 51/401/649/471/23/125 затверджено та введено в дію Інструкцію про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду (в новій редакції).
Цією Інструкцією встановлюються єдині правила вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів, цінностей та іншого майна на стадії дізнання, досудового слідства і судового розгляду, а також порядок виконання рішень органів досудового слідства, дізнання і суду щодо речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна (п.1).
Дана інструкція містить розділ який визначає положення щодо «Зберігання речових доказів, цінностей, документів та іншого майна».
Так п.12 передбачено, що під час зберігання і передачі речових доказів, цінностей, документів та іншого майна вживаються заходи для забезпечення належного зберігання у вилучених об`єктів ознак і якостей, які визначають їх значення як речових доказів у кримінальних справах і які є на них, а також зберігання самих речових доказів, ознак і якостей з метою можливості їх подальшого цільового використання (якщо вони не можуть бути передані на зберігання потерпілим, їх родичам або іншим особам, а також організаціям).
Згідно п.13 цієї Інструкції речові докази зберігаються при справі, за винятком громіздких предметів, які зберігаються в органах дізнання, досудового слідства і в суді або передаються для зберігання відповідному підприємству, установі чи організації, про що складається протокол.
Витрати, пов`язані із зберіганням речових доказів, цінностей та іншого вилученого майна, несе орган, на зберіганні якого знаходиться вилучене майно. У випадках, коли майно передається на зберігання в інші установи, підприємства, організації як таке, що потребує спеціальних умов зберігання, такі витрати покриваються за рахунок держави.
Положеннями п.19 Інструкції встановлено, що зберігання транспортних засобів та інших самохідних машин, а також пристроїв і механізмів, які використовувалися як знаряддя для вчинення злочинів і визнані речовими доказами, а також транспортних засобів, на які накладено арешт, якщо вони не можуть бути передані на зберігання власникові, його родичам або іншим особам, а також організаціям, проводиться за постановою слідчого, прокурора, судді, за ухвалою суду протягом досудового слідства або судового розгляду відповідними службами органів внутрішніх справ, служби безпеки, підрозділів податкової міліції (у справах, що перебувають у її провадженні відповідно до компетенції), керівники яких дають про це розписку, яка приєднується до справи.
Згідно ч.1 ст.100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

До транспортних засобів належать вози, велосипеди, механічні транспортні засоби, (мотоцикли, автомобілі, вантажівки, автобуси), рейковий транспорт (поїзди, трамваї), плавзасоби (судна, човни), амфібії, повітряні судна (літаки, вертольоти) та космічні апарати.

А відтак, вказані вимоги нормативних актів насамперед визначають положення про можливість передачі транспортних засобів (в тому числі і човна) їх власникам, а лише у інших випадках передаються на зберігання на спеціальні майданчики і стоянки територіальних органів Національної поліції для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів.

Доводи клопотання та додані до нього матеріали містять відомості, які дають підстави вважати, що передача човна на відповідальне зберігання його володільцю - не призведе до пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення речового доказу, а відтак не зашкодить результатам подальшого досудового розслідування, а відтак слідчий суддя вважає що клопотання прокурора в частині визначення місця зберігання гумового човна в камері зберігання речових доказів Болградського РВП ГУНП в Одеській області - необґрунтоване та не підлягає задоволенню.

На підставі зазначеного та з урахуванням розумності і співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.98, 131, 132, 167, 170, 171, 173, 236 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Болградської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити частково.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 27.05.2022 року шляхом позбавлення права відчуження, розпорядження та користування вилученим майном в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000065 від 27.05.2022 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме на:
-гумовий човен зеленого кольору марки «THUNDER» без бортового номеру з двома веслами в комплекті;
-3 (три) ліскові сітки 65 м довжиною та 1,5 м висотою кожна, з розміром вічка 50 мм;
-рибу породи «карась» у кількості 18 штук;
-рибу породи «лящ» у кількості 2 штуки;
-рибу породи «товстолобик» у кількості 1 штука.
-
Рибу породи «карась» у кількості 18 штук, рибу породи «лящ» у кількості 2 штуки, рибу породи «товстолобик» у кількості 1 штука передати на відповідальне зберігання Приватному підприємству «Клест ЛТД».
3 (три) ліскові сітки 65 м довжиною та 1,5 м висотою кожна, з розміром вічка 50 мм здати на зберігання до камери зберігання речових доказів Болградського РВП ГУНП в Одеській області.
Гумовий човен зеленого кольору марки «THUNDER» без бортового номеру з двома веслами в комплекті передати на відповідальне зберігання володільцю майна, у якого його було вилучено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та зобов`язати належно зберігати за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 до вирішення даного кримінального провадження по суті.
Виконання ухвали та відповідальність за збереження вилучено майна покласти на начальника Сектору дізнання Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Повний текст даного судового рішення складено та проголошено 01.06.2022 року об 11:00 годині.

Слідчий суддя: ОСОБА_1