Провадження № 1-кс/359/464/2022
Справа № 359/1894/22
У Х В А Л А
Іменем України

24 лютого 2022 року м.Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотанням старшого слідчого Бориспільського районного управління поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000313, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.02.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
22.02.2022 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області засобами поштового зв`язку надійшло вищевказане клопотання.

Ухвалою слідчого судді від 22.02.2022 року клопотання старшого слідчого Бориспільського районного управління поліції ГУ НП в Київській області ОСОБА_2 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000313 від 19.02.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України було повернуто прокурору Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 , яким погоджено клопотання, для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

У встановлений в ухвалі строк зазначені в ухвалі від 22.02.2022 недоліки слідчим були усунуті та 23.02.2022 подане клопотання з необхідними додатками, які його обґрунтовують.

Так, обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначив наступне. Досудовим слідством встановлено, що 19.02.2022 приблизно о 17 год. 00 хв., ОСОБА_4 , зайшов до будинку АДРЕСА_1 , де в цей час в кухонній кімнаті відпочивала господарка вказаного будинку ОСОБА_5 , разом із своїм знайомим ОСОБА_6 , які розмовляли між собою.

Знаходячись в кухонній кімнаті будинку на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин відбулася сварка, під час якої у ОСОБА_4 виник умисел на вчинення умисного вбивства ОСОБА_5 .

З цією метою ОСОБА_4 , тримаючи в руці кухонний ніж, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння смерті, наніс ОСОБА_5 один удар ножем в область прямо.

Таким чином, ОСОБА_4 заподіяв ОСОБА_5 , тілесні ушкодження у вигляді різаної рани передньої поверхні шиї 13-14 см, з пошкодженням поверхневих судин шиї підщелепної залози лицьової вени, яка відноситься до тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для житлі в момент заподіяння.?

Після цього, ОСОБА_4 , виконавши всі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, втік з місця вчинення злочину. Однак, смерть ОСОБА_5 не настала з причин, що не залежали від волі ОСОБА_4 , оскільки потерпілій було своєчасно надано медичну допомогу.

19.02.2022 в період часу з 18 год. 15 хв. по 19 год. 00 хв. слідчим слідчого відділу Бориспільського РУП ГУНП в Київської області ОСОБА_7 проведено огляд по місцю вчинення злочину, за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час огляду за правилами обшуку в будинку виявлено та в подальшому вилучено: на підлозі веренди будинку на один аплікатор змив РБК; та на один аплікатор контрольний змив.

20.02.2022 постановою слідчого відповідно до ст. 98 КПК України, вилучені на аплікатори змиви визнані речовими доказами.

Як зазначено в клопотанні, у органу досудового розслідування виникає необхідність у накладенні арешту на вилучені речі у зв`язку з тим, що вони є доказами злочину та необхідні для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи..

Згідно з поданим клопотанням від 23.02.2022 прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_3 клопотання про накладення арешту підтримав, просив розглянути без його присутності.

Дослідивши подане клопотання та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що заявлене клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що майно (автомобіль) відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 цієї статті при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу). 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, з долучених до клопотання доказів вбачається, що в органу досудового розслідування були підстави для огляду (обшуку) приміщення будинку, що було місцем вчинення злочину, а також для вилучення вказаних в клопотанні речей, які містять інформацію щодо вчиненого злочину та можуть бути доказами під час судового розгляду, а також використані для проведення судових експертиз.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що з метою виконання завдань кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, забезпечення проведення судових експертиз, необхідно накласти на арешт на вилучені в ході обшуку речі.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.98,131-132,167,170-173,309,376 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити. Накласти арешт речі, вилучені під час обшуку 19.02.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , - а саме: один змив РБК, один контрольний змив, що зафіксовані на гігієнічні аплікатори.

Обов`язок зберігання арештованого майна покласти на Бориспільське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_8 -Лесів