У Х В А Л А

20 жовтня 2022 року м.Одеса

Суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , у присутності секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ТОВ «Одесабуд» про відвід по справі слідчого судді ОСОБА_3 ,

за участю: представника ТОВ «Одесабуд» - адвоката ОСОБА_4 , власника майна ОСОБА_5 , прокурора ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

18 жовтня 2022 року ТОВ «Одесабуд» подало до суду заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_3 по справі №947/27786/21 (провадження №1-кс/947/10087/22). В обґрунтування якої зокрема зазначило, що в момент, коли слідчий суддя ОСОБА_3 виносив ухвалу про арешт від 20.09.21, вже діяла заборона будь-кому проведення на цих об`єктах нерухомого майна будь-яких підготовчих та будівельних робіт, подальше їх будівництво, реконструкцію, у т.ч. заборонено продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти), передавати в іпотеку, оренду, вносити до статутного капіталу юридичних осіб та інше, застосована ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 06.08.21 від у справі №947/35592/20 по тому ж самому кримінальному провадженню №0000107 від 31.07.2020 року. Про вказані обставини слідчому судді ОСОБА_3 було відомо, адже він є суддею саме Київського районного суду м. Одеси. Вказували, що застосування одних і тих же засобів забезпечення кримінального провадження в межах одного і того ж кримінального провадження одним і тим же судом декілька разів за наявності діючих ухвал цього ж суду з цього ж питання як не передбачено главою 17 КПК України, так і взагалі не має правового змісту. У зв`язку з цим вважали, що свідчить про упереджене ставлення слідчого судді ОСОБА_3 до ТОВ «Одесабуд» і як би він не виносив би цю ухвалу прокурор відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 не звертався би в подальшому до Київського районного суду м.Одеси з клопотанням про арешт в майна в рамках кримінального провадження № 0000107 від 30.07.2020.

Крім того зазначали, що слідчий суддя ОСОБА_3 ухвалою від 07.09.22 у справі №947/27786/21 надає органам досудового розслідування дозвіл на проведення обшуку в приміщеннях, які є робочим місцем адвоката ОСОБА_5 за відсутності клопотання Генерального прокурора, його заступників, прокурора Автономної Республіки Крим, області, міста Києва та міста Севастополя, що є грубим порушенням п.3 ч.1 ст.23 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що знов таки є свідченням упередженого ставлення цього судді до ТОВ «Одесабуд». При цьому, нова ухвала слідчого судді ОСОБА_3 від 08.09.22 у справі №947/27786/21, в якій він задовольнив клопотання керівника Одеської обласної прокуратури та надав дозвіл на обшук приміщень адвоката ОСОБА_5 з`явилася на протязі кількох годин. Причому, на протязі часу, що минув з невдалої спроби обшуку цих приміщень на підставі ухвали від 07.09.22 до моменту отримання ухвали 08.09.22 (і це як ми бачили відображено на відеозапису первісного обшуку) працівник Одеської обласної прокуратури ОСОБА_7 спілкувався по телефону з помічником чи секретарем судді ОСОБА_3 , який виносив вказану вище ухвалу. Причому, слідчий суддя ОСОБА_3 , повторно надаючи дозвіл 08.09.22 на обшук приміщень адвоката ОСОБА_5 , встановивши явне порушення вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» органами досудового слідства під час первісного звернення з клопотання про надання дозволу на обшук, навіть не удосужився викликати у судове засідання адвоката ОСОБА_5 та з`ясувати у нього причини таких дії органів прокуратури та наявність підстав для обшуку. Вказане є черговим свідченням його упередженості по відношенню к підприємству.

Окрім цього, слідчим суддею ОСОБА_3 було повторно повернуто прокурору клопотання про арешт майна в рамка кримінального провадження №0000107 від 30.07.2020, хоча само клопотання про арешт майна було подано до Київського районного суду м.Одеси з пропуском 72-х годинного строку, встановленого ухвалою Київського районного суду від 14.09.22 у справі №947/35592/20, а отже підлягало поверненню прокурору без встановлення строку на усунення недоліків. Замість цього слідчий суддя ОСОБА_3 ухвалою від 30.09.22 у справі№ 947/27786/21 повторно встановив прокурору строк на усунення недоліків у поданні, що прямо суперечить ч.3 ст.172 КПК України, яка не передбачає можливості у суду повторно надавати новий строк на усунення недоліків, адже по завершенні первісного строку майно безальтернативно має бути повернено до власника. Причому, у вказаній ухвалі слідчий суддя ОСОБА_3 встановив прокурору 72-х годинний строк, початок якого обраховується з дати отримання прокурором відповідної ухвали, в той час як встановлення такого строку на передбачено ч.3 ст.172 КПК України. Внаслідок таких дій, вирішення питання про накладення арешту на майно ТОВ «Одесабуд» фактично поставлено в залежність від дій прокурора, який може тягнути час з отримання ухвали суду про повернення його клопотання, внаслідок чого майно підприємство невизначений час перебуватиме у інших осіб. Стверджували, що вказане черговий раз свідчить про упередженість слідчого судді ОСОБА_3 до ТОВ «Одесабуд».

Також зазначали, що суд всупереч вимогам ч.ч.1 - 2 ст.172 КПК України під час розгляду в судових засіданнях, які мали місце 28.09.22 та 30.09.22, клопотання прокурора в про арешт майна в рамка кримінального провадження №0000107 від 30.07.2020, у складі якого перебувало майно ТОВ «Одесабуд», жодного разу не повідомляв підприємства про дату та час цих судових засідань, облишивши підприємство гарантованого йому ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав та основних свобод права на справедливий суд. Наведене також свідчить про упередженість слідчого судді ОСОБА_3 до ТОВ «Одесабуд», що згідно п.4 ч.1 ст.75 КПК України є безумовною підставою для його відводу.

Посилаючись на викладене, просили направити справу №947/27786/21 на повторний перерозподіл.

Під час судового засідання, представник ТОВ «Одесабуд» - адвокат ОСОБА_4 підтримав подану заяву та просив її задовольнити. Додатково пояснив, що істотні порушення слідчим суддею процесуального закону свідчать про упередженість слідчого судді. До того ж, КПК України передбачає, що однією з підстав для відводу судді є скасування його рішення, у тому числі й через порушення процесуального закону.

Власника майна ОСОБА_5 , під час судового засідання, також підтримав подану заяву, просив її задовольнити. Вважав, що слідчим суддею допущені порушення процесуального закону.

Прокурор ОСОБА_6 , під час судового засідання, проти задоволення заяви про відвід заперечував, в їх задоволенні просив відмовити.

Суддя ОСОБА_3 , своїм правом бути вислуханим з приводу заявленого відводу, не скористався.

Суддя, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, виходить з наступного.

Відповідно до ч.5 ст.80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.

Кримінальний процесуальний кодекс України передбачає відвід як процесуальний інститут, що містить підстави, за яких особа не може брати участь у конкретному кримінальному провадженні. Перелік таких підстав, передбачений ст.ст.75 79 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.75 КПК України, слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч.3 ст.35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

При цьому, вказані підстави поділяються на суб`єктивні, які стосуються особистих зв`язків (взаємовідносин) судді з певними учасниками кримінального провадження або з іншими особами, а також пов`язані з процесуальним статусом учасника в іншому кримінальному провадженні (п.п. 1 3 ч.1 ст.75 КПК України), та об`єктивні (п.п.4, 5 ч.1 ст.75, ст.76 КПК України), які стосуються порядку визначення складу суду, слідчого судді або інші обставини, що можуть свідчити про сформоване, заздалегідь прийняте, без урахування дійсних фактів рішення.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Отже, суддя вважає, що підстава передбачена п.4 ч.1 ст.75 КПК України носить об`єктивний характер, та повинна бути доведена доказами, які свідчать про порушення порядку визначення слідчого судді або пов`язана з встановленням фактів, що можуть з високою долею вірогідності свідчити про наперед сформоване і заздалегідь прийняте слідчим суддею рішення, без урахування дійсних фактів.

В той же час, з пояснень та доводів представника ТОВ «Одесабуд» вбачається, що слідчий суддя під час судових розглядів нібито порушував норми процесуального закону, а тому є упередженим та підлягає відводу.

При цьому, про конкретні обставини саме суб`єктивного та/або об`єктивного характеру, які б вказували на упередженість слідчого судді ОСОБА_3 , ані представник ТОВ «Одесабуд», ані власник майна не зазначають.

Тобто, суддя вважає, що представник ТОВ «Одесабуд» та власник майна, помилково ототожнюють порушення, на їх думку, процесуального закону з боку слідчого судді, з підставою для його відводу, передбаченою п.4 ч.1 ст.75 КПК України, оскільки під час вирішення питання про відвід, суддя, який його вирішує, повинен оцінювати наявність саме обставин суб`єктивного та/або об`єктивного характеру в контексті ст.ст.75 79 КПК України, а не давати оцінку діям головуючого у судовому засіданні слідчого судді на предмет їх відповідності процесуальному закону, що відноситься до виключної компетенції суду апеляційної інстанції.

При цьому, суддя не погоджується з доводом представника ТОВ «Одесабуд», що порушення процесуального закону є достатньою та самостійною підставою для відводу судді, оскільки в даному випадку, мова йде не про порушення закону, як самостійну підставу для відводу, а про недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні, коли ним вже було прийнято рішення по суті, а в подальшому таке рішення було скасовано судом вищої інстанції в порядку оскарження, у тому числі й через порушення процесуального закону.

Тобто, КПК України не наділяє суддю, який розглядає відвід, правом перевіряти та давати оцінку діям судді, якому заявлено відвід, на предмет дотримання останнім норм закону.

Таким чином, суддя робить висновок, що заява представника ТОВ «Одесабуд» про відвід слідчого судді є безпідставною та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.75, 81, 372 КПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

1. В задоволенні заяви ТОВ «Одесабуд» про відвід слідчого судді ОСОБА_3 по справі №947/27786/21 (провадження №1-кс/947/10087/22) відмовити.

2. Ця ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1