Справа № 464/4752/22
пр.№ 1-кс/464/1181/22
21 жовтня 2022 року м.Львів
Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ВП № 2 Львівського РУП ГУ НП у Львівській обалсті щодо невнесення відомостей до ЄРДР, -
в с т а н о в и в :
заявник звернулась до суду зі скаргою, в якій зобов`язати посадових осіб ВП № 2 Львівського РУП ГУ НП у Львівській обл. внести відомості про кримінальні правопоуршення по заяві від 01.10.22.
На розгляд скарги 13, 18 та 21 жовтня 2022 року учасники не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце її розгляду, що стверджується матеріалами скарги.
Відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши скаргу та додані до неї документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
11 жовтня 2022 року на адресу суду надійшла відповідна скарга.
Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді передана слідчому судді ОСОБА_1 .
Згідно зі ст.2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
12.10.22. слідчий суддя постановив ухвалу про відкриття провадження по поданій скарзі з призначенням до її розгляду у відкритому судовому засіданні з урахуванням правил ч.ч.2, 3 ст.306 КПК України та дотриманням вимог ч.1, 8 ст.135 КПК України.
На розгляд скарги особа, яка її подала, тричі не з`явилась, представника не направила і не повідомила суд про поважність причин своєї неявки, хоча належним чином була повідомлена.
Згідно з ч.3 ст.306 КПК України розгляд зазначеної категорії скарг здійснюється за обов`язкової участі особи, яка її подала.
Так, під час розгляду скарги в суді слідчим суддею встановлено наступне.
Дійсно заявник 01.10.22. звертався до ВП № 2 Львівського РУП ГУ НП у Львівській області із заявою з додатками про внесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення від 30.09.22. за адресою: м.Львів, вул.Стрийська,45.
Відомості, зазначені в заяві, як ствердив заявник, внесені до ЄРДР не були.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні заявником може бути оскаржена бездіяльність дізнавача, слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, що є в данному випадку. Відтак вимога, заявлена заявником, грунтується на вимогах процесуального Закону і подана до суду скаргу в строк, визначений ч.1 ст.304 КПК України.
Натомість, згідно із ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, зокрема.
В офіційному тлумаченні ч.2 ст.55 Конституції України, викладеному в рішенні Конституційного Суду України від 14.12.11. № 19-рп/2011, зазначено, що реалізація конституційного права на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб забезпечується в порядку, визначеному процесуальним законом.
Відповідно до ст.7 КПК України зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, і відносяться забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності та диспозитивність.
Водночас, у рішеннях Європейського суду з прав людини від 28 травня 1985 року «Ашінгдан проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom), від 08 січня 2008 року "Скорик проти України" зазначено, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги. Однак ці обмеження не повинні впливати на користування правом у такий спосіб і до такої міри, що саму його суть буде порушено. Вони повинні відповідати законній меті, і тут має бути розумний ступінь пропорційності між засобами, що застосовуються, та метою, яку намагаються досягнути.
Диспозитивність, як загальна засада кримінального провадження, полягає у тому, зокрема, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачений КПК України.
Отже особа, яка подала скаргу до суду, отримала доступ до правосуддя, під яким згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.
Натомість заявник, будучи особою, яка нераз звертається до суду з численними скаргами, зокрема і з вказаними вимогами, неодноразово належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду поданої ним скарги, що підтверджується наявними у справі довідками про доставку смс-повістки, на її розгляд не з`явився, представника не направив і таку не підтримав.
Слідчий суддя не наділений повноваженнями забезпечувати прибуття заявника проти його волі, і Закон не встановлює жодних заходів процесуального примусу для забезпечення участі такого в судовому засіданні, як і можливість розгляду скарги за відустності особи, яка подала скаргу (зазначена позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.01.20. у справі № 9901/365/19).
З урахуванням викладеного та поведінки заявника, який, отримавши доступ до правосуддя, на розгляд скарги до суду тричі не з`явився, участі свого представника не забезпечив, що свідчить про фактичне непідтримання скарги і розцінюється слідчим суддею як підстава для відмови в її задоволенні.
Керуючись ст.ст.303, 304, 306, 307, 369-372, 532 КПК України,
п о с т а н о в и в :
відмовити у задоволенні скарги.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_4