Справа № 212/487/22
У Х В А Л А

про запобіжний захід

16 серпня 2022 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001264 від 21.10.2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Прокурор у судовому засіданні просить продовжити тримання обвинуваченого під вартою посилаючись на ризики, які були підставою для обрання запобіжного заходу, а саме наявний ризик переховування від суду та ризик продовження злочинної діяльності.

Обвинувачений та його захисник просили змінити запобіжний захід на домашній арешт, з підстав того, що він має соціальні зв`язки, вина досудовий розслідуванням не доведена.

Вислухавши думку учасників судового провадження, суд встановив наступне.

Відповідно до ст. 331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Вирішуючи заявлені клопотання суд враховує вік та стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_4 , а також те, що до затримання працював без належного оформлення, перебуває в цивільному шлюбі та має дитину, обвинувачується у вчинені тяжкого кримінального правопорушення в період іспитового строку. ОСОБА_4 раніше судимий за вчинення кримінальних правопорушень в сфері обігу наркотичних засобів.

Все це дає підстави вважати, що обвинувачений може у подальшому вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватися від суду, тому інший більш м`який запобіжний захід не може в повній мірі запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду даного кримінального провадження.

Оцінюючи наведені обставини, суд вважає, що продовжують існувати ризики, які були підставою для застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченого, а саме ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, переховування від суду.

Прокурором доведено про відсутність належних гарантій, які б переважали ризику ухилення від суду та вчинення нових кримінальних правопорушень.

Будь-яких належних та допустимих доводів на підтвердження неможливості подальшого перебування обвинуваченого під вартою або на підтвердження відсутності вказаних вище ризиків суду не надано та про них не заявлено.

Прокурором доведена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення.

Досліджені судом докази, які надані стороною захисту, щодо запобіжного заходу не містять переконливих відомостей про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою, стороною захисту не наведено обставин що вказують на можливість забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час судового розгляду даного кримінального провадження. Тому інший більш м`який запобіжний захід не може в повній мірі запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого під час судового розгляду даного кримінального провадження.

Суд, дійшовши висновку про продовження існування вказаних вище ризиків, виходячи з Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог статті 199 КПК України, вважає, що обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діянь, яке інкримінуються, а разом з іншим, допомагає уникнути ризиків, існування яких доведено, і які не зменшилися, є реальними, тому суд приходить до висновку про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому строком на 30 днів.

На підставі викладеного та з метою забезпечення участі обвинуваченого в розгляді кримінального провадження, суд вважає необхідним продовжити термін дії заходу забезпечення кримінального провадження (запобіжного заходу) у вигляді тримання під вартою, підстав для зміни запобіжного заходу судом не встановлено. Суд вважає необхідним визначити розмір застави, на підставі ст. ст. 182,183 КПК України, сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в сумі 99240,00 гривень, суд не знаходить підстав для зменшення розміру застави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити захід забезпечення кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою до 15.09.2022 року включно.

Одночасно визначити заставу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в сумі становить 99240,00 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА у Дніпропетровській області протягом дії ухвали.

Покласти на обвинуваченого, у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати за викликом до суду, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, не відлучатись із населеного пункту, де він мешкає.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 15.09.2022 року.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі установи виконання покарання.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, вважається такими, що до останнього застосовано запобіжний захід у виді застави, та він зобов`язаний виконувати покладені обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Відмовити обвинуваченому та його захиснику у клопотанні про зміну запобіжного заходу на домашній арешт.

Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження, направити уповноваженій особі за місцем ув`язнення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1