1 із 4 Провадження №1-кп/303/598/22
Справа №303/7349/22
Номер рядка статистичного звіту 21
вирок
Іменем України

31 жовтня 2022 року м.Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області
в складі: головуючої ОСОБА_1
секретар ОСОБА_2
розглянувши у порядку спрощеного провадження обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000989 стосовно
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , з середньою освітою, одруженого, непрацюючого, раніше не судимого в порядку статті 89 КК України , громадянина України,
обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку за частиною 1 статті 125 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
Формулювання обвинувачення, встановленого органом досудового розслідування обставини, що не оспорюється учасниками кримінального провадження.
10 жовтня 2022 року о 20 годині 00 хвилин ОСОБА_3 , перебуваючи у спальній кімнаті квартири АДРЕСА_2 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, їх караність та настання суспільно-небезпечних наслідків, умисно наніс не менше двох ударів правою рукою, затиснутою в кулак в область обличчя Подопригора Ірині Миколаївні.
У результаті чого, ОСОБА_4 отримала тілесні ушкодження у виді синців, в лівій орбітальній ділянці, по зовнішньому краю лівої щоки, над верхньою губою зліва.
Вказані тілесні ушкодження відносяться до групи легких тілесних ушкоджень та виникли від ударно травматичної дії тупим твердим предметом, чим могла бути рука стиснута в кулак сторонньої людини і не є характерними для спричинення при падінні з висоти власного зросту.
Вказані вище дії ОСОБА_3 кваліфіковані за частиною 1 статті 125 КК України - тобто умисне легке тілесне ушкодження.
Прокурор звернувся з клопотанням про розгляд кримінального правопорушення (проступку) у порядку спрощеного провадження без проведення судового розгляду в судовому засіданні.
Згідно поданої заяви від 27 жовтня 2022 року ОСОБА_3 свою вину у вчиненні інкримінованого йому проступку визнав повністю, у вчиненому щиросердно розкаявся, підтвердив, що викладені вище факти та обставини вчинення кримінального правопорушення.
Суд враховує позицію потерпілої, яка не зверталася до суду з цивільним позовом, підтвердила, що претензій до обвинуваченого не має.
Частиною 2 статті 381 КПК України визначено, що суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта.

2 із 4
Відповідно до статті 302 КПК України до обвинувального акту з клопотанням про його розгляд у спрощеному провадженні повинні бути додані: письмова заява підозрюваного, складена в присутності захисника, щодо беззаперечного визнання своєї винуватості, згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною 2 статті 302 КПК України та згоди з розглядом обвинувального акту у спрощеному провадженні; письмова заява потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, щодо згоди із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, ознайомлення з обмеженням права апеляційного оскарження згідно з частиною 2 статті 302 КПК України та згоди з розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні; матеріали досудового розслідування, у тому числі документи, які засвідчують беззаперечне визнання підозрюваним своєї винуватості.
У свою чергу вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється у визначеному КПК України порядку і повинен відповідати загальним вимогам до вироку. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.

Встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.
Слід зазначити, що обвинувачений в повному обсязі визнав свою вину у вчиненні інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення при обставинах, викладених в обвинувальному акті.
Відповідно до частини 2 статті 22 КПК України сторони мають рівні права на збирання та подання до суду доказів. Сторони кримінального провадження не оспорювали фактичні обставини справи, при яких обвинувачений ОСОБА_3 спричинив потерпілій ОСОБА_4 легке тілесне ушкодження.
Крім того, вина обвинуваченого доведена наданими суду письмовими доказами, а саме витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 11 жовтня 2022 року, рапортом та протоколом прийняття заяви повідомленням про кримінальне правопорушення від 10 жовтня 2022 року, висновком судово-медичної експертизи Мукачівського районного відділення СМЕ від 21 жовтня 2022 року, протоколами допиту потерпілої ОСОБА_4 та обвинуваченого ОСОБА_3 .
Наданими суду доказами підтверджується, що 25 жовтня 2022 року повідомлено про підозру ОСОБА_3 , відповідно до протоколу допиту підозрюваного від 25 жовтня 2022 року, останній повністю визнав свою вину у вчиненому.
Статтею 6 Європейської конвенції з прав людини, визначено що кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом встановленим законом.
Таким чином, суд вважає що органом досудового розслідування дії обвинуваченого кваліфіковані вірно, його вина доведена у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за частиною 1 статті 125 КК України - тобто умисне легке тілесне ушкодження.
Наданими суду доказами, що характеризують особу обвинуваченого підтверджується, що останній раніше не судимий в порядку статті 89 КК України, на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, за місцем проживання характеризується негативно, на обліку у центрі занятості не перебуває.

Мотиви призначення покарання.
Призначаючи покарання обвинуваченому суд керується статтями 65-67 КК України.

3 із 4
Обставиною, що пом`якшує покарання обвинуваченого згідно статті 66 КК України, суд визнає щире каяття.
Обставиною, яка обтяжує покарання обвинуваченого згідно статті 67 КК України, судом встановлено вчинення кримінального правопорушення у стані алкогольного сп`яніння стосовно особи, з якою він перебуває у сімейних відносинах.
Відповідно до пункту 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2003 р. № 7 «Про практику призначення судами покарання» при призначенні покарання в кожному випадку мають суворо додержувати вимог статті 65 КК України стосовно загальних засад призначення покарання, оскільки саме через останні реалізуються принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання.
Пунктом 3 зазначеної вище Постанови визначено, що ступінь тяжкості вчиненого злочину, суди повинні виходити з класифікації злочинів (стаття 12 КК України), а також із особливостей конкретного злочину й обставин його вчинення (форма вини, мотив і мета, спосіб, стадія вчинення, кількість епізодів злочинної діяльності, роль кожного зі співучасників, якщо злочин вчинено групою осіб, характер і ступінь тяжкості наслідків, що настали, тощо).
При призначенні покарання обвинуваченому суд враховує данні про особу, характер та ступінь суспільної небезпеки ним вчиненого, а також те, що він скоїв кримінальне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 125 КК України, яке в силу статті 12 КК України є кримінальним проступком.
В якості ознак, що характеризують особу обвинуваченого суд враховує, що обвинувачений на обліку у наркологічному та психоневрологічному диспансерах не перебуває, характеризується за місцем проживання негативно.
Беручи до уваги вказані обставини у їх сукупності, а також враховуючи вік та матеріальний стан обвинуваченого, суд вважає за можливе у даному випадку призначити йому мінімальне за видом та розміром покарання, передбачене санкцією частини 1 статті 125 КК України, оскільки саме таке покарання, на думку суду, є справедливим.
При викладеному, з урахування всіх обставин справи, мотиву вчинення кримінального правопорушення, особи обвинуваченого, суд вважає необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого та попередження вчинення нових проступків буде призначення покарання у виді громадських робіт.
Відповідно до частини 1 статті 91-1 КК України, в інтересах потерпілого від кримінального проступку, пов`язаного з домашнім насильством, одночасно з призначенням покарання, не пов`язаного з позбавленням волі, або звільненням з підстав, передбачених цим Кодексом, від кримінальної відповідальності чи покарання, суд може застосувати до особи, яка вчинила домашнє насильство, один або декілька обмежувальних заходів, відповідно до якого (яких) на засудженого можуть бути покладені відповідні обов`язки.
Таким чином, враховуючи обставини вчинення даного кримінального правопорушення та позицію потерпілої, суд приходить до переконання про необхідність застосування обмежувальних заходів, поклавши на обвинуваченого обов`язок - проходження програми для кривдників протягом двох місяців.
Процесуальні витрати та речові докази відсутні.
Запобіжний захід не застосовувався.
Керуючись ст.ст.374,376 КПК України, суд
УХВАЛИВ:
ОСОБА_3 визнати винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 125 КК України.
ОСОБА_3 призначити за частиною 1 статті 125 КК України покарання у виді громадських робіт на строк 200 (двісті) годин.
На підставі частини 1 статті 91-1 КК України застосувати до засудженого ОСОБА_3 обов`язок - проходження програми для кривдників, передбаченої Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» протягом двох

4 із 4
місяців.
На вирок може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через цей суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Вирок суду, ухвалений за результатами спрощеного провадження у порядку, передбаченому статтями 381,382 КПК України, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копія вироку негайно після його проголошення надсилається обвинуваченому та прокурору.

Головуюча Оксана МАРГИТИЧ