Справа №295/6707/22
УХВАЛА
Іменем України

28.07.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні за № 0001347 від 19.07.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України, та додані до нього матеріали,-

в с т а н о в и в :
Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон торгівельної марки «Nomi» моделі «І2430» чорного кольору з imei1: НОМЕР_1 та imei2: НОМЕР_2 та позбавити володільця права відчужувати, розпоряджатися, користуватися вказаним майном, таким чином накласти арешт на вказане майно.
У клопотанні вказано, що в ході досудового розслідування встановлено, 18.07.2022 року, приблизно об 23-00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: м. Житомир, вул. Труда, 29, в умовах воєнного стану, через незачинене вікно проник до будинку звідки відкрито викрав чорну сумку в якій знаходилось 600 гривень та телефон чорного кольору марки "Nomi", який належить ОСОБА_6 , чим спричинив останньому майнової шкоди на суму, що встановлюється.

19.07.2022 року під час затримання ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України в ході особистого обшуку ОСОБА_5 у нього було виявлено та вилучено мобільний телефон торгівельної марки «Nomi» моделі «І2430» чорного кольору з imei1: НОМЕР_1 та imei2: НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_6 .
В обгрунтування клопотання слідчий вказав, що мобільний телефон визнано речовим доказом, посилаючись на можливість використання, як доказів відомостей, що містяться в даних речах та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цього майна, тому у слідства виникла необхідність в накладенні арешту на вилучене майно.
Слідчим ОСОБА_7 до клопотання долучено заяву про проведення розгляду без його участі.
Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні СВ Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження провадженні № 0001347 від 19.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 19.07.2022 року, протоколу допиту потерпілого ОСОБА_6 від 19.07.2022 року, постанови слідчого ОСОБА_3 від 19.07.2022 року вилучений у ОСОБА_5 мобільний телефон торгівельної марки «Nomi» моделі «І2430» чорного кольору з imei1: НОМЕР_1 та imei2: НОМЕР_2 , належний ОСОБА_6 , визнано речсовим доказом у кримінальному провадженні.
Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, оскільки вилучений телефон є предметом кримінального правопорушення, може бути доказом на підтвердження обставин, факту, що підлягають встановленню у кримінальному провадженні, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон торгівельної марки «Nomi» моделі «І2430» чорного кольору з imei1: НОМЕР_1 та imei2: НОМЕР_2 .
Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1