Провадження № 1-кс/947/8363/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31.08.2022 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження № 0000441 від 28.06.2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання сторони захисту про зміну підозрюваному ОСОБА_5 раніше обраного відносно нього запобіжного заходу в рамках кримінального провадження № 0000441 від 28.06.2022 року.

Як підставу для перегляду раніше обраного відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу захисник підозрюваного наводить відомості в частині того, що підозрюваний ОСОБА_5 співпрацює із слідством та під час проведення слідчого експерименту надавав викривальні покази та повідомив відомості про іншого співучасника злочину.

На підставі викладеного захисник просить слідчого суддю змінити підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід з тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід.

В судовому засіданні захисник вимоги поданого клопотання підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити, та повідомив, що 29.08.2022 року з його підзахисним було проведено слідчий експеримент на якому він детально надав пояснення, щодо обставин кримінального правопорушення.

Підозрюваний у судовому підтримав думку свого захисника.

Прокурор у судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_5 дійсно співпрацює зі слідством, визнає свою вину, своїми показами викрив ще одну особу причасну до вказаного злочину, проте це не свідчить про те, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України перестали існувати. Заперечував проти задоволення клопотання сторони захисту.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до вимог ст. 201 КПК України з метою захисту прав, свобод та законних інтересів підозрюваного, до якого застосовано запобіжний захід, захисник має право під час дії ухвали про застосування запобіжного заходу подати до місцевого суду в межах якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який.

В судовому засіданні встановлено, що 29.07.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 02.08.2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 29.09.2022 року.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 18.08.2022 року зазначену ухвалу слідчого судді було скасовано та застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 29.09.2022 року із визначенням застави у розмірі 49 620 грн.

З вказаної ухвали Одеського апеляційного суду вбачається, що при вирішенні питання про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, складом суддів враховувалася наявність в рамках кримінального провадження № 0000441 від 28.06.2022 року обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та обставини, які передбачені ст. 178 КПК України.
Як вбачається з клопотання про зміну відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, стороною захисту не ставиться під сумнів обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри, між тим стороною захисту з огляду на характеризуючі підозрюваного матеріали заперечується наявність передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, а також необхідність застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, на думку сторони захисту ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України є необґрунтованими стороною обвинувачення, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 співпрацює зі слідством та надає викривальні покази.

Сторона захисту звертається до слідчого судді із клопотанням про зміну відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу так як вважає, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного можливо шляхом застосування відносно останнього запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою.

При розгляді даного клопотання, слідчому судді слід встановити, чи доводять зазначені стороною захисту доводи необхідність зміни відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід.

При вирішенні вказаного питання, слідчим суддею враховується наступна практика ЄСПЛ, а саме:

- п. 80 рішення ЄСПЛ у справі «Марченко проти України», відповідно до якого тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу;

- п. 58 рішення ЄСПЛ у справі (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови»), згідно яким ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню;
- п. 106 рішення ЄСПЛ у справі «Панченко проти Росії», п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції», якими ЄСПЛ встановлено, що однією з обставин, яка має враховуватись судом при оцінці ризику переховування, є суворість покарання, яке загрожує особі у випадку визнання її винною. Як неодноразово зазначав Європейський суд у своїх рішеннях, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня;
- правова позиція ЄСПЛ у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 Конвенції.

При вирішенні питання про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, складом суддів Одеського апеляційного суду було встановлено наявність ризиків у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілих осіб в рамках даного кримінального провадження, а також вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення.
В свою чергу характеризуючі підозрюваного дані, відповідно до яких підозрюваний ОСОБА_5 з підозрою погоджується, свою провину визнає та співпрацює із слідством, свідчать про зменшення встановлених Одеським апеляційним судом ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
За таких обставин, на думку слідчого судді, застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням на останнього відповідних обов`язків в повній мірі відповідатиме загальним засадам кримінального провадження та національному законодавству України, зокрема практиці ЄСПЛ як його частині, а також забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 , а тому подане клопотання захисника підозрюваного підлягає задоволенню.

Враховуючи те, що строк досудового розслідування в рамках кримінального провадження відносно підозрюваного ОСОБА_5 спливає, слідчий суддя вважає за необхідне встановити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та відповідно дії обов`язків до 29.09.2022 року.
Керуючись ст. ст. 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу в рамках кримінального провадження № 0000441 від 28.06.2022 року відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України - задовольнити.
Змінити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком до 29.09.2022 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22:00 години по 06:00 годину, за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого перебування під час евакуації.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 29.09.2022 року, в межах строку досудового розслідування, наступні обов`язки:
1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;
2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;
3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4. утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;
5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
Копію ухвали про зміну відносно підозрюваного запобіжного заходу направити для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала суду на підставі ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1