465/2330/22
1-кс/465/923/22
У Х В А Л А
судового засідання

10.05.2022 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 за участю

секретаря судових засідань: ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчої ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Рівне, українця, громадянина України, з професійно технічною освітою, офіційно не працевлаштованого, раніше судимого, востаннє 02.06.2020 Рівненським міським судом Рівненської області за ч.2 ст.185, ч.1 ст.357, ст.70 КК України до покарання у вигляді 3 (трьох) років позбавлення волі та на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбуття покарання з іспитовим строком терміном на 1 рік, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 ,
підозрюваному у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.187 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
Слідчий ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівської області капітан поліції ОСОБА_4 , звернулась до слідчого судді із клопотанням, погодженим прокурором Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000243 09.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ОСОБА_6 підозрюється у тому, що 08.05.2022, близько 20:00 год., усвідомлюючи, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» за №64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який продовжено, востаннє Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» за № 259/2022 від 18.04.2022, перебуваючи на АДРЕСА_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів, групою осіб, разом з ОСОБА_7 , вчинив напад (розбій) із погрозою застосуванням насильства, небезпечного для життя чи здоров`я потерпілого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою заволодіння його майном, який виразився в тому, що ОСОБА_7 погрожуючи застосуванням ножа, який тримаючи у руці наблизив його до шиї ОСОБА_8 і висловив до потерпілого вимогу передати усе належне йому майно, в той час як ОСОБА_6 , знаходячись поруч з ними, наказав потерпілому робити все так, як йому говорить ОСОБА_7 .
У подальшому, ОСОБА_6 діючи разом із ОСОБА_7 , з погрозою застосуванням останнім ножа, відкрито заволодів особистим майном потерпілого ОСОБА_8 , а саме: мобільним телефоном марки «Xiaomi Redmi 9 Note Pro», орієнтовною вартістю 6000 гривень; грошовими коштами в сумі 800 гривень; ноутбуком торгової марки «НР», орієнтовною вартістю 13000 гривень; рюкзаком (наплічником) сіро-чорного кольору, орієнтовною вартістю 500 гривень, в середині якого знаходилася чоловіча балонова куртка чорного кольору марки «KEQISHIJIA», розмір 7XL, орієнтовною вартістю 1200 гривень; дві банківські картки «ПриватБанку» на ім`я потерпілого, які матеріальної вартості для нього не представляють, паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_8 , ідентифікаційний код на ім`я ОСОБА_8 ; флеш-носій торгової марки «Cognizard», орієнтовною вартістю 100 гривень; зарядний пристрій до мобільного телефону торгової марки «Xiaomi», орієнтовною вартістю 150 гривень, зарядний пристрій до ноутбуку торгової марки «НР», орієнтовною вартістю 150 гривень; мобільний телефон торгової марки «Nokia» модель: C-3-01.5, який перебував в неробочому стані та зарядний пристрій до нього, які матеріальної цінності для потерпілого не представляють, а всього майном потерпілого на загальну суму 21900 гривень, яке в загальному помістив у викрадений рюкзак потерпілого, який ОСОБА_7 передав ОСОБА_6 та зупинивши автомобіль, який проїжджав поруч по вулиці, сівши у нього покинули місце вчинення злочину.
Підставами для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення і наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення. Просить клопотання задоволити.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили таке задоволити.

В судовому засіданні підозрюваний проти заявленого клопотання не заперечив, а його захисник просив визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян.

Розглянувши клопотання слідчого, погодженого з прокурором, заслухавши доводи учасників, на які вони посилаються, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

З матеріалів, доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні в умовах воєнного стану кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- заявою вчителя математики приватного ліцею «PIPLI» ОСОБА_8 про вчинення нападу(розбою) з метою заволодіння чужим майном, поєднаного із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя чи здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчиненого групою осіб в умовах воєнного стану, що мала місце 08.05.2022 близько 20:10 год. за адресою: м. Львів, вул. Городоцька, 181;
- протоколом огляду місця події від 08.05.2022;
- протоколом обшуку від 09.05.2022 за адресою: смт. Запитів, вул. Весела, 25а, що належить МПП ВКФ «Гелікон» () у ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «XIAOMI Redmi 9 Note Pro» синього кольору у чохлі чорно синього кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 1: НОМЕР_2 ; наплічник сіро-чорного кольору без марки; сім карта мобільного оператора Life cell номер м.т.: НОМЕР_3 ; зарядний пристрій білого кольору MDX-08-E0; навушники чорного кольору із резинкою чорно-оранжевого кольору марки «jbl»; мобільний телефон марки «Nокіа», модель С3-01.5, чорного кольору із металевою кришкою сірого кольору ІМЕІ: НОМЕР_4 ; металевий предмет ззовні схожий на розкладний ніж із пластмасовою рукояткою чорного кольору до якого прикріплено металевий ключ сірого кольору та картку пластикову зі штрих-кодом; куртку балонову чорного кольору марки «KEQISHIJIA», розмір 7XL; пристрій для куріння металевий срібного кольору із написом «DRAG»; пляшка з вмістом невідомої прозорої рідини з написом «Полуниця 30мл/0 мг»; та протоколом огляду речей вилучених під час проведення обшуку, а також постановою про визнання вилучених предметів та речей речовими доказами;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , який працює таксистом у службі таксі «838» та який повідомив про відомі обставини події, щодо вчинення розбою в умовах воєнного стану невідомими особами, яка мала місце 08.05.2022 близько 20:10 год. по вул. Городоцькій, 181 у м. Львові;
- протоколом огляду речей добровільно наданих за заявою ОСОБА_9 09.05.2022 на підставі ст. 93 КПК України, та постановою про визнання їх речовими доказами у кримінальному провадженні
- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , котра працює адміністратором МПП ВКФ «Гелікон-кутюр»(смт. Запитів, по вул. Весела, 25 А, Львівської області), та яка повідомила про відомі обставини події, щодо вчинення розбою в умовах воєнного стану невідомими їй особами, яка мала місце 08.05.2022 близько 20:10 год. по АДРЕСА_2 ;
- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину (підозрюваного ОСОБА_6 ) від 09.05.2020;
- протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину (підозрюваного ОСОБА_7 ) від 09.05.2020;
- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Таким чином, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри щодо вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення за ч.4 ст.187 КК України не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім вищезазначеного кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків.
Також у рішенні ЄСПЛ в справі «Клішин проти України» зазначено, що наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_6 зможе переховуватись від органів досудового розслідування чи суду; незаконно вплинути на потерпілого та свідків, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином.

Судом встановлено, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 належить до категорії особливо тяжких злочинів та передбачає покарання у виді позбавлення волі від восьми до п`ятнадцяти років.

Небезпека переховування обвинуваченого не може бути оцінена виключно на основі тяжкості покарання за злочин. Наявність небезпеки переховування повинно бути оцінено з посиланням на ряд інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки втечі, або зробити її настільки незначною, що вона не може виправдати тримання під вартою («Строган проти України»).

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі "Ніколова проти Болгарії"). Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі "Ноймайстер проти Австрії" позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Щодо наявного ризику того, що підозрюваний ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, або ж перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, то слідчий суддя вважає, що враховуючи стадію кримінального провадження, такі ризики є актуальні.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що встановлення небезпеки перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя, слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, вимірюватись суворістю можливого покарання.

Так, на думку слідчого судді, стороною обвинувачення наведено об`єктивні підстави щодо неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановлених ризиків.

Враховуючи те, що є всі підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню та достатність доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним, відсутність у нього зареєстрованого місця проживання та місця роботи у Львівській області, раніше неодноразово судимий, слідчий суддя вважає обґрунтованим доводи прокурора та слідчого щодо застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

А тому, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення та наявності ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий суддя погоджується із доводами прокурора, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-178,182,183,193,196 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

клопотання слідчого ВРЗЗС СВ ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задоволити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Рівне, українця, громадянина України, з професійно технічною освітою, офіційно не працевлаштованого, раніше судимого, востаннє 02.06.2020 Рівненським міським судом Рівненської області за ч.2 ст.185, ч.1 ст.357, ст.70 КК України до покарання у вигляді 3 (трьох) років позбавлення волі та на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбуття покарання з іспитовим строком терміном на 1 рік, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без можливості внесення застави.
Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят) днів і обчислюється з моменту фактичного затримання підозрюваного, тобто з 09.05.2022 р.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 08.07.2022 року.
Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, захиснику та направити начальнику Львівської установи виконання покарань № 19.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Повний текст ухвали проголошено 10.05.2022 року о 16.20 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1