Справа № 212/4367/22
У Х В А Л А

іменем України

01 вересня 2022 року м. Кривий Ріг

Колегія суддів Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання ОСОБА_4
за участю:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, в режимі відеоконференції, клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000889 від 18.07.2020 року за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 152, п. 10 ч. 2 ст. 115 КК України,-
в с т а н о в и л а :
У провадженні Скадовського районного суду Херсонської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 152, п. 10 ч. 2 ст. 115 КК України, по якому до обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Розпорядженням Верховного Суду від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану: змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема Скадовський районний суд Херсонської області, Жовтневому районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.
30 серпня 2022 року до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора Скадовської окружної прокуратури про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 , в якому прокурор посилається на те, що на даний час не зменшилися ризики, які були встановлені під час обрання та продовження запобіжного заходу, а саме, те, що ОСОБА_7 обвинувачується, в тому числі у вчиненні особливо тяжкого злочину, знаходячись на волі може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, та вчиняти інші кримінальні правопорушення.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити посилаючись на те, що встановлені раніше ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України , не зменшилися.
Обвинувачений ОСОБА_7 проти клопотання прокурора заперечував.
Захисник адвокат ОСОБА_6 заперечувала проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що прокурор не підтвердив належними доказами наведені ризики, не забезпечив передання кримінального провадження до визначеного суду, що, на думку захисника, позбавляє суд можливості перевірити наявність заявлених прокурором ризиків.
Заслухавши думку учасників судового провадження, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Відповідно до ст.331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про продовження /зміну/ запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений ст. 177 КПК України, і на які вказує прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначених прокурором.
Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінально-процесуальних обов`язків; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
З матеріалів справи вбачається, що кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 за ч. 1 ст. 152, п. 10 ч. 2 ст. 115 КК перебуває на розгляді Скадовського районного суду Херсонської області та до теперішнього часу до Жовтневого районного суду Дніпропетровської області не передано.
Під час досудового слідства у відношені ОСОБА_7 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який продовжувався під час судового слідства, в останнє 06.07.2022 року Жовтневим районним судом Дніпропетровської області до 03.09.2022 року включно.
При вирішенні питання доцільності продовження строку тримання під вартою обвинуваченого колегія враховує дані про особу обвинуваченого, який не одружений, неповнолітніх дітей не має, офіційно не працевлаштований, інвалідності не має, а також враховуючи характер та фактичні обставини інкримінованих обвинуваченому злочинів, що в сукупності вказує на суспільну небезпеку як самого діяння, так і особи, яка обвинувачується у його вчиненні, а також те, що злочин, зокрема за п. 10 ч. 2 ст. 115 КК України віднесено згідно статті 12 КК України до особливо тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років або довічне позбавлення волі.
Отже, на підставі викладеного колегія дійшла висновку, що обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діянь, які йому інкримінуються, а разом з іншим, допомагає уникнути ризиків, існування яких доведено, і які не зменшилися і не припинили існування, а саме ризик переховування від суду, ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, тому колегія приходить до висновку про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченому строком на 60 днів.
При цьому суд враховує і той факт, що в Україні оголошено воєнний стан через вторгнення Росії в Україну, що суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях, та якісно погіршує криміногенну обстановку.
Що стосується доводів захисника про те, що прокурором не забезпечено передання до суду матеріалів кримінального провадження, що позбавляє можливості перевірити доводи прокурора про існування ризиків, суд визнає безпідставним, оскільки Голова Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в своєму листі № 1/0/2-22від 03.03.2022 року роз`яснив, що у разі коли через воєнні дії матеріали кримінального провадження не було передано або передано не в повному обсязі, оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд)керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні. При розгляді клопотань органів досудового розслідування суд використовує всі наявні документи і матеріали зокрема й судові рішення у формі, в якій їх внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (роздруківки з Реєстру). Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважити на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішені попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження.
З врахуванням наведеного суд вважає, що саме запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, а менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, і застосування саме такого запобіжного заходу буде виправданим з точки зору наявності відповідного суспільного інтересу.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.177,183,194, 331,376 КПК України, суд,-
п о с т а н о в и л а :
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 30 жовтня 2022 року включно.
Копію ухвали вручити сторонам кримінального провадження, направити уповноваженій особі за місцем ув`язнення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3