Справа №760/5393/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві в режимі відеоконференції клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління СБ України у місті Києві та Київській області ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 на підставі матеріалів досудового розслідування №0000560, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.03.2022, про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Голубече Крижопільського району Вінницької області, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , вдівця, пенсіонера, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого, погоджене з прокурором про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у місті Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні за №0000560 від 19.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України.

За обставин, викладених у клопотанні, 19.03.2022 в рамках кримінального провадження №0000560 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

20.03.2022 в рамках кримінального провадження №0000560 від 19.03.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України.

20.03.2022 ухвалою слідчого судді Броварського міськрайонного суду м. Києва до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 17.05.2022, включно.

Як зазначає в клопотанні слідчий, на даний час у кримінальному провадженні виконуються слідчі (розшукові) дії та процесуальні заходи, спрямовані на всебічне та повне дослідження обставин вчинення ОСОБА_5 зазначеного кримінального правопорушення, виявлення обставин, що пом`якшують, та тих, що обтяжують покарання, а також встановлення та притягнення до кримінальної відповідальності інших осіб, причетних до вчинення злочину.

Таким чином, на думку слідчого, завершити розслідування до закінчення дії попередньої ухвали (до 17.05.2022) неможливо, оскільки необхідно виконати слідчі (розшукові) дії та процесуальні заходи, без яких неможливо завершити досудове розслідування та скласти обвинувальний акт, зокрема: додатково допитати свідка ОСОБА_7 ; також провести заходи з метою встановлення додаткових можливих свідків у зазначеному кримінальному правопорушенні; долучити до матеріалів провадження висновок призначеної лінгвістичної експертизи, яка на даний час триває; долучити до матеріалів характеризуючи документи на ОСОБА_5 ; підготувати матеріали досудового розслідування для ознайомлення сторін кримінального провадження з матеріалами досудового розслідування в порядку ст.290 КПК України та скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

Результати проведення зазначених слідчих (розшукових) дій мають значення для вирішення питання доведення вини підозрюваного ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому злочину та вирішення питання про його винуватість у ході судового розгляду.

Оскільки строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 спливає 17.05.2022, а для виконання вищезазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій потрібен додатковий час, слідчий, за погодженням з прокурором, просить суд продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 без визначення розміру застави, у межах строку досудового розслідування, звертаючи увагу суду на те, що більш м`які запобіжні заходи не є достатніми для запобігання ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Крім того, слідчий вказує про те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшилися, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності з урахуванням тяжкості покарання; знищити, сховати та спотворити інформацію, речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, у даному кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених. Крім того зазначив, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, оскільки наявна обґрунтована підозра та ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого та продовження його підзахисному строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість підозри пред`явленої ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також на відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. У зв`язку з чим просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, або зменшити його підзахисному розмір застави, який був обраний при застосуванні запобіжного заходу.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У судовому засіданні було встановлено, що слідчим управлінням Головного управління СБ України у місті Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні за №0000560 від 19.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України.

19.03.2022 в рамках кримінального провадження №0000560 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

20.03.2022 в рамках кримінального провадження №0000560 від 19.03.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України.

20.03.2022 ухвалою слідчого судді Броварського міськрайонного суду м. Києва до ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 17.05.2022, включно.

Постановою заступника керівника Київської обласної прокуратури ОСОБА_8 від 16.05.2022 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000560 продовжено до 3 місяців, тобто до 20.06.2022.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук і Йонкало проти України (заява № 42310/04) термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Так, на переконання слідчого судді, на день розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України, тобто в публічному заклику та розповсюдженні матеріалів з закликами до вчинення дій з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку встановленого Конституцією України, за попередньою змовою групою осіб.

Вказані обставини підтверджується матеріалами, долученими слідчим до клопотання, зокрема, протоколом обшуку від 19.03.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , протоколом визнання речовими доказами від 19.03.2022, протоколами допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_7 , ОСОБА_11 від 19.03.2022, двома протоколами огляду від 20.03.2022, протоколом пред`явлення особи для впізнання від 19.03.2022, протоколом огляду від 23.04.2022, протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_11 із схемою від 25.04.2022 та іншими доказами в їх сукупності.

Аналіз наявних в матеріалах клопотання доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованими йому злочинами, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року).

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі Мюррей проти Сполученого Королівства № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування .

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України зазначено, що термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Таким чином, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Слідчий суддя, дослідивши документи долучені до клопотання, дійшов до висновку, що причетність ОСОБА_5 до інкримінованого йому правопорушення підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, що є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання обґрунтована підозра .

Відповідно до ст.199 КПК України підставами для продовження строку тримання під вартою є наявність раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою. При розгляді клопотання про продовження тримання під вартою мають враховуватися у відповідності до ч.3 ст.199 КПК України й наявність обставин, що перешкоджають завершенню досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, а також дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, слідчий суддя, приходить до висновку про доведеність слідчим у клопотанні ризику можливості підозрюваним переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне, в матеріалах провадження відсутні.

Матеріали клопотання містять докази існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного, зокрема, можливості ОСОБА_5 незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення, які поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду теж залишаються існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

Таким чином, слідчим суддею враховано дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 його вік, стан здоров`я, наявність соціальних зв`язків, а також відведену йому роль у вчиненні інкримінованого правопорушення, який вчинений проти, з урахуванням чого слідчий суддя не знаходить підстав для застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу, оскільки враховуючи наявні ризики, підвищену суспільну-небезпеку інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, в даному випадку загальносуспільний інтерес переважає його інтереси на особисту свободу.

Отже, слідчий суддя вважає доведеним наявність раніше заявлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК, на які вказує слідчий, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню, оскільки, в даному випадку запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, як захід процесуального примусу, є виправданим.

Продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 не порушує його права на судовий розгляд упродовж розумного строку, оскільки відповідно до п.110 Рішення ЄСПЛ Кудла проти Польщі , тривале тримання під вартою може бути виправдане у кожному окремому випадку за наявності конкретних ознак існуючої необхідності захисту інтересів суспільства, яка - незважаючи на презумпцію невинуватості - переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції.

Також слідчий суддя вважає, що слідчим доведено й об`єктивні обставини, що полягають у неможливості завершити досудове розслідування в межах строку дії попередньої ухвали про запобіжний захід.

Враховуючи обсяг підозри у вчинені в тому числі особливо тяжкого злочину, з огляду на високий ступінь встановлених ризиків, вважаю що зменшення розміру застави у даному випадку також не зможе забезпечити ефективного уникнення встановлених ризиків.

Таким чином, застосований до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню в межах строку досудового розслідування, тобто до 20.06.2022 включно.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

клопотання задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 20.06.2022 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1