Справа № 464/3132/22
пр.№ 1-кс/464/844/22
У Х В А Л А

02 серпня 2022 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про тимчасовий доступ до речей і документів,

у с т а н о в и в :

Слідчий Відділу поліції № 2 Львівського районного управління поліції № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 у зв`язку із досудовим розслідуванням кримінального провадження звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Франківської окружної прокуратури міста Львова ОСОБА_4 , про надання тимчасового доступу до документів, які перебувають у володінні АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».
У судове засідання слідчий не з`явився, подав клопотання про розгляд справи у його відсутності.
На підставі ч.4 ст.163 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання у відсутності представників осіб, у володінні яких знаходяться документи.
Відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України фіксація судового засідання технічними засобами не здійснювалась.
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя приходить до наступного висновку з огляду на таке.

Виходячи з положень ст.ст.131, 159 КПК України, тимчасовий доступ до речей і документів є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження і полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володіння якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та вилучити їх (здійснити їх виїмку).

Для оцінки потреб досудового розслідування слідчий суддя або суд зобов`язаний врахувати можливість без застосованого заходу забезпечення кримінального провадження отримати речі і документи, які можуть бути використані під час судового розгляду для встановлення обставин у кримінальному провадженні. Під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються (ч.ч.4, 5 ст.132 КПК України).
Відділом поліції № 2 Львівського районного управління поліції № 2 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного 25 липня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000636 за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.190 КК України.
Згідно з матеріалами клопотання, 21 липня 2022 року близько 09:00 год невідома особа шляхом обману, під приводом торгівлі дизельним паливом, заволоділа коштами ОСОБА_5 які були переказані на банківський рахунок, чим спричинила матеріальної шкоди на загальну суму 310 000 гривень. Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив наступне: 21.07.2022 року близько 09:00 год він побачив оголошення на сайті «ОЛХ» про продаж дизелю, який продавався на розлив із бензовозу. у подальшому аналогічне оголошення він побачив на ІНФОРМАЦІЯ_2 . В даному оголошенні було вказано ціна 42 грн. за 1 л. по оптовій ціні та вказано, що здійснюється розлив із бензовозу. Дизель йому був потрібний для того щоб заправити волонтерські автомобілі, які мали їхати у зону бойових дій для ЗСУ. Місцем знаходження було встановлено м. Львів. На сайті він побачив номер телефону НОМЕР_1 на який він зателефонував і трубку підняв невідомий чоловік та представився на ім`я ОСОБА_6 . Він повідомив що зараз не може говорити і перетелефонує. В ході чого зателефонував йому із номеру телефону НОМЕР_2 . У ході розмови ОСОБА_5 запитав чи він здійснює продаж дизелю і яка ціна та можливість доставки, на що він відповів що дизель є в наявності та можлива доставка по адресі яку нададуть із м. Чернівці, Він скинув йому копії документів в ході чого стало відомо, що він представляє ТОВ « ІНФОРМАЦІЯ_3 ». Він перевірив дану фірму в Інтернеті і вона в нього не викликала підозри. В ході розмови ми домовились про те, що він придбає 5000 літрів дизелю, але через деякий час за 3-4 години він перетелефонував до нього та повідомив що хоче придбати 7400 літрів дизелю. Він скинув йому рахунок про оплату і загальна вартість вийшла 310 000 гривень. Потім він через додаток « ІНФОРМАЦІЯ_4 » переказав йому кошти спочатку 210000 грн. за 5000 літрів та 100000 грн. за 2400 літрів. Він скинув йому квитанції та зателефонував до нього на що він відповів що ввечері або зранку надасть контактні дані водія, який має привезти дизель. Потім на другий день 22.07.2022 року він зателефонував до нього на обидва номери телефону, однак абонент був поза зоною досяжності. Номери телефону не активні протягом кількох днів. Сума завданих збитків 310000 гривень.
Потерпілим ОСОБА_5 було долучено до матеріалів провадження реквізити про оплату в ході чого було встановлено що кошти перераховано на банківський рахунок АТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » НОМЕР_3 .
Як вбачається з матеріалів клопотання, вказаний рахунок належить Товариству з обмеженою відповідальністю « ІНФОРМАЦІЯ_3 ».
Слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах і документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів. Доступ особи до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, здійснюється в порядку, визначеному законом. Доступ до речей і документів, що містять відомості, які становлять державну таємницю, не може надаватися особі, що не має до неї допуску відповідно до вимог закону (ч.6 ст.163 КПК України).

Статтею 62 ЗУ «Про банки і банківську діяльність» визначено порядок розкриття банківської таємниці.

Частиною 1 цієї ж статті передбачено, що органам прокуратури України, Служби безпеки України, Державному бюро розслідувань, органам Національної поліції України, Національному антикорупційному бюро України, Бюро економічної безпеки України, Антимонопольному комітету України, Національному агентству з питань запобігання корупції, Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, - на їхні запити щодо банківських рахунків клієнтів та операцій, проведених на користь чи за дорученням клієнта, у тому числі операцій без відкриття рахунків, а саме відомості на конкретно визначену дату або за конкретний проміжок часу та стосовно конкретної юридичної або фізичної особи, фізичної особи - підприємця про: наявність рахунків, номери рахунків, залишок коштів на рахунках, операції списання з рахунків та/або зарахування на рахунки, призначення платежу, ідентифікаційні дані контрагента (для фізичних осіб - прізвище, ім`я та по батькові, ідентифікаційний номер платника податку; для юридичних осіб - повне найменування, ідентифікаційний код у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань), номер рахунку контрагента та код банку контрагента.
Таким чином, державні органи, визначені в ч.1 ст.62 Закону України "Про банки і банківську діяльність" можуть отримати на письмовий запит без рішення суду доступ до інформації про операції за рахунками осіб.

Матеріали клопотання не містять жодних даних про вжиття слідчим, передбачених ст.93 КПК України та ст.62 Закону України "Про банки і банківську діяльність" заходів, щодо витребування та отримання від банку затребуваних у клопотанні документів.

Стороною кримінального провадження не доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, не встановлено доцільності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як тимчасовий доступ. Відтак у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст.131, 132, 159, 160, 163-166, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання відмовити.

Відповідно до ст.309 КПК України ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1