УХВАЛА

Справа № 495/7450/22

Номер провадження 1-кп/495/765/2022

07 жовтня 2022 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області
у складі головуючого судді ОСОБА_1
з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2
розглянувши в режимі відео конференції в підготовчому судовому засіданні в залі суду м. білгород-Дністровський обвинувальний акт у кримінальному провадженні, що внесене до ЄРДР за № 0000903 від 03 серпня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч.4 ст. 186 КК України,-
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого
обвинувачений ОСОБА_3
ВСТАНОВИВ:
До Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області у судовому провадженні призначено підготовче судове засідання.
Також, судом встановлено, що в провадження судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_6 надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ст. 119 КК України №495/1173/22 (1-кп/495/595/2022).
Прокурор в підготовчому судовому засіданні зазначив, що обвинувальний акт складений у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, необхідно призначити його до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, підстави для повернення обвинувального акта чи закриття кримінального провадження відсутні. Справа надійшла до суду з дотриманням правил підсудності.
Окрім того, прокурором подано клопотання про обрання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Клопотання прокурора мотивоване тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, що передбачене ч.4 ст.186 КК України, який є тяжким злочином, прокурор послався на наявність ризиків, що обвинувачений може переховуватись від суду, впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Вищевказані ризики існували на час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час досудового розслідування, на теперішній час, не зменшилися та є актуальними.
Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 не заперечувала, щодо призначення до судового розгляду обвинувального акту, щодо клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечувала, оскільки обвинувачений має соціальні зв`язки.
Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав думку захисника, вказав, що не заперечує, щодо призначення провадження до судового розгляду, підтримав думку свого захисника.
Дослідивши обвинувальний акт, клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу, вислухавши думки прокурора, захисника, обвинуваченого, суд дійшов до таких висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.
Встановлено, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 32 КПК України зазначене кримінальне провадження підсудне Комінтернівському районному суду Одеської області. Обвинувальний акт складено з дотриманням положень ст. 291 КПК України. Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст. ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження на цей час не вбачається.
Отже, в наявності достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду. Підстав, визначених у ч. 2 ст. 27 КПК України, для прийняття рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні, суд не вбачає.
Таким чином, слід призначити по даному кримінальному провадженню відкритий судовий розгляд, з викликом прокурора, потерпілого, захисника обвинуваченого та обвинуваченого.
В підготовчому судовому засіданні ставиться питання про об`єднання даних кримінальних проваджень в одне провадження.
Заперечень від учасників процесу не надійшло.
Відповідно до положень ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватись в одне провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими ст. 217 КПК України.
У разі якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про їх об`єднання.
Згідно із ч. 1 ст. 217 КПК України у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень.
Судом встановлено, що кримінальні злочини по даним справам згідно обвинувальних актів вчинені однією особою - обвинуваченим ОСОБА_3 , а тому необхідно об`єднати дані кримінальні провадження в одне провадження
Щодо клопотання прокурора про обрання обвинуваченням ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, то суд вказує про таке.
Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ст. 131 ч.1 КПК України).
Заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п.9 ч.2 ст. 131 КПК України).
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч.2 ст. 132 КПК України).
Запобіжні заходи під час судового провадження застосовуються судом за клопотанням прокурора (ч.4 ст. 176 КПК України).
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення (ст. 177 КПК України). Суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше (ст. 178 КПК України).
Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого (ст. 315 КПК України).
При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).
ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, що передбачене ч.4 ст.186 КК України, яке є тяжким за правилами ст. 12 КК України.
Суд вважає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_3 підтверджується усією сукупністю наявних у кримінальному провадженні матеріалів, змістом обвинувального акту та іншими доданими до нього матеріалами. Відомості, викладені в реєстрі матеріалів досудового розслідування, а також посилання прокурора в клопотанні на матеріали можуть свідчити про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченими інкримінованого кримінального правопорушення.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що обвинувачений з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, може вдатися до відповідних дій. Санкція інкримінованого діяння передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до від 7 до 10 років, що в свою чергу, також може зумовити настання ризиків ухилення обвинуваченого від суду, оскільки саме по собі психічне ставлення та усвідомлення суворості покарання може спровокувати поза процесуальну поведінку обвинуваченого. При цьому, обвинувачений не має тісних соціальних зв`язків є неодруженим, відсутні докази наявності в обвинуваченого на утриманні малолітніх дітей, обвинувачений не працевлаштований, у нього відсутнє постійне місце проживання в межах юрисдикції суду де розглядається обвинувальний акт відносно нього. Доказів зворотного судом не здобуто.
Ризик впливу на свідків та потерпілу є підтвердженим, оскільки кримінальне провадження знаходяться на стадії підготовчого судового засідання, на даний час свідки та потерпіла не допитані у даному кримінальному провадженні безпосередньо судом і лише такий допит може бути покладений в основу судового рішення за наслідками розгляду провадження. Обвинувачений маючи можливість вільного пересування, будучи на волі може здійснювати вплив на свідків та потерпілу, з метою змінити покази або надати вигідні покази суду.
Разом з тим, суд вважає недоведеними ризики визначені у клопотанні прокурора перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки окрім того, що вказані ризики перелічені в клопотанні, такі жодним чином не обґрунтовані, а клопотання не містить будь-яких доводів, щодо того в чому саме буде полягати ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення, то вказаний ризик є також не обґрунтованим у клопотанні прокурора, а обвинувачений раніш до кримінальної відповідальності не притягувався, зі слів працював неофіційно до затримання, а тому такий ризик не підтверджений.
В судовому засіданні, судом на обговорення поставлено питання про доцільність визначення розміру застави обвинуваченому.
Відповідно до ч. 3 ст.183КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинувачем обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Згідно п. 2 ч. 5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При цьому, застосування норми ч. 5 ст. 183 КПК України, в частині не визначення застави за передбаченими цією нормою випадками є правом, а не обов`язком суду. Зі змісту обвинувального акту в частині обставин можливого вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням особи винного, який у минулому до кримінальної відповідальності не притягувався суд вважає за можливе визначити обвинуваченому заставу за правилами ч. 2 ст. 182 КПК України. При цьому, невнесення застави на стадії досудового розслідування, не свідчить про те, що розмір застави може бути акумульований обвинуваченим у майбутньому.
Таким чином, суд вважає можливим визначити розмір застави обвинуваченому - 49620 гривень, що становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму, оскільки на переконання суду саме такий розмір застави здатен забезпечити йому належну процесуальну поведінку.
Суд приймає до уваги принцип невинуватості особи, враховує повагу до особистої свободи і недоторканості особи, однак зважує ці принципи у сукупності із цілями і завданнями кримінального провадження, якими у відповідності до ст.2КПКУкраїни є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав та законних інтересів учасників кримінального правопорушення, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому кримінальному переслідуванню.
Не може запобігти поза процесуальній поведінці обвинуваченому обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання чи домашнього арешту, з огляду на наведені прокурором ризики переховування від суду, впливу на свідків та потерпілу, через відсутність в обвинуваченого достатньо стійких соціальних зв`язків. Таким чином, клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставним та підлягає до задоволення.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 27, 176 - 179, 182, 183, 184, 217, 315 ч.1, 369, 392 КПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Призначити судовий розгляд за обвинувальним актом у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за № 0000903 від 03 серпня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення,передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, на 15.11.2022 року о 11 годині 00 хвилин у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області.
Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні.
Викликати в судове засідання учасників процесу.
Кримінальне провадження №1-кп/495/765/2022, номер справи 495/7450/22 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України об`єднати в одне провадження з кримінальним провадженням №1-кп/495/595/2022, номер справи 495/1173/22 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального злочину, передбаченого ст. 119 КК України.
Об`єднаному кримінальному провадженню присвоїти номер провадження №1кп/495/595/2022, номер справи 495/1173/22.

Клопотання прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури ОСОБА_4 про обрання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів - задовольнити.
На час судового розгляду обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в умовах Державної установи «Ізмаїльській слідчій ізолятор», строком на шістдесят днів до 05.12.2022 року включно, з визначенням застави в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень.
У випадку внесення застави покласти на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такі обов`язки: 1. прибувати до суду за першим викликом; 2. не відлучатися за межі Одеського району Одеської Області без дозволу суду; 3. повідомляти суд про зміну свого місця проживання; 4. утриматись від спілкування з свідками обвинувачення в даному кримінальному провадженні та потерпілою; 5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Копію ухвали надіслати/вручити учасникам судового провадження.
Копію ухвали направити до ДУ «Ізмаїльській слідчій ізолятор» для організації її виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена, в частині обрання запобіжного заходу безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: ОСОБА_1