Справа № 686/9203/22
Провадження № 1-кс/686/4068/22
11 травня 2022 року м. Хмельницький
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте, в клопотанні просив розглянути справу за його відсутності та за відсутності ОСОБА_5 з причин негайної потреби накладення арешту на майно та реальної загрози відчуження майна або вжиття інших заходів, які перешкоджатимуть досудовому розслідуванню.
Слідчий суддя вважає за можливе прийняти рішення по суті клопотання за відсутності слідчого та власника майна, на підставі наявних доказів.
Перевіривши надані матеріали, приходжу до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів клопотання вбачається, що посадові особи Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, діючи умисно у 2020 році без відома та погодження з органом управління державним майном Державним агентством лісових ресурсів України, зловживаючи службовим становищем, всупереч інтересам служби, в порушення ч. 2 ст. 2, ч. 1 ст. 3, ч. 1 ст. 4, ст. 10-11, ч. 6 ст. 12, ст. 13, ст. 15, ч. 3 ст. 21, ч. 4 ст. 22, ч. 6 ст. 26, п. 5 Розділу V «Прикінцеві та Перехідні Положення» Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», п. 15 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», ст. 19 Лісового кодексу України, ст. 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», з метою одержання неправомірної вигоди ОСОБА_4 у вигляді придбання за заниженою ціною об`єкта малої приватизації об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) «Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)», що по АДРЕСА_1 та обліковувався на балансі Державного підприємства «Хмельницьке лісомисливське господарство, прийняли рішення про приватизацію та уклали із ОСОБА_4 договір купівлі-продажу вказаного об`єкта незавершеного будівництва з умовою його добудови на земельній ділянці лісогосподарського призначення та природнозаповідного фонду, яка є обмежено оборотоздатною та щодо якої встановлено законодавчу заборону на здійснення будівництва, що спричинило тяжкі наслідки інтересам держави. В результаті вказаних дій посадових осіб Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях спричинено майнову шкоду інтересам держави на суму 942 361 грн, що більш як у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.
В ході досудового розслідування встановлено, що на підставі дозволу на виконання будівельних робіт від 12.08.1993 № 15, виданого Інспекцією Держархбудконтролю, Хмельницькому держлісгоспу дозволено будівництво адмінбудинку Хмельницького лісництва в Лісогринівецькому лісі.
Означений об`єкт включено до Переліку об`єктів незавершеного будівництва, законсервованих об`єктів на підставі наказу Фонду державного майна України «Про затвердження переліків об`єктів малої приватизації, що підлягають приватизації в 2018 році» від 27.03.2018 № 447 зі змінами.
В подальшому об`єкт малої приватизації придбано за результатами електронного аукціону № UА-PS-2020-08-10-000104-3 від 09.09.2020 ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації № 6708 від 28.09.2020, укладеного із Регіональним відділенням Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях.
Додатковими умовами продажу об`єкта приватизації (які є істотними умовами договору купівлі-продажу об`єкта приватизації) визначено обов`язки покупця щодо завершення будівництва та введення в експлуатацію об`єкта протягом 5 років з дня підписання договору купівлі-продажу; подальше призначення та використання об`єкта покупець визначає самостійно.
Рішенням Виконавчого комітету Лісовогринівецької сільської ради від 31.05.2018 № 32 присвоєно адресу виділу земельної ділянки 17 кварталу 36 площею 0,60 га, що перебуває у користуванні ДП «Хмельницьке лісомисливське господарство», а саме: вул. Лісова, 46, Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області.

За інформацією Українського державного проектного лісовпорядного виробничого об`єднання ВО «Укрдержліспроект» виділ 17 кварталу 36 площею 0,40 га знаходиться в межах земельної ділянки площею 103.9847 га кадастровий номер :03:008:1702.

Відповідно до технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) ДП «Хмельницьке лісомисливське господарство» для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг на території Лісогринівецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області в межах земельної ділянки площею 103.9847 га кадастровий номер :03:008:1702 знаходяться землі під будівлями та спорудами промислових підприємств (код угідь 011.01) 0,2439 гектарів.

Встановлено, що означена приватизація, в порушення п. 15 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», ст. 11 та п. 5 розділу V «Прикінцеві та Перехідні Положення» Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», відбулась без відома та погодження органу управління спірним державним майном Державного агентства лісових ресурсів України.

Так, за інформацією Державного агентства лісових ресурсів України від 07.06.2021 № 05-34/4299-21, рішення про приватизацію вказаного вище об`єкта малої приватизації на погодження до Держлісагенства не надходило.

В порушення ч. 3 ст. 21 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», в інформаційному повідомленні про проведення в електронній торговій системі продажу на аукціоні з умовами вказаного вище об`єкта малої приватизації («Відомості приватизації» № 31 (1311), 15.07.2020, інтернет-посилання:http://www.spfu.gov.ua/userfiles/pdf/vp-1-16-n-31-1311-_14960.pdf) зазначено, що інформація про земельну ділянку відсутня.

В інформаційному повідомленні та в договорі купівлі-продажу об`єкта малої приватизації взагалі не вказано інформації щодо земельної ділянки, на якій розташовано об`єкт приватизації (місцезнаходження, кадастровий номер, площа, цільове призначення земельної ділянки, інформація про особу, якій земельна ділянка належить на праві власності або на праві користування, інформація про наявність обтяжень та обмежень на земельну ділянку), функціональне використання об`єкта (будівництво адмінбудинку Хмельницького лісництва в Лісогринівецькому лісі).

Поряд із цим, нормативно-правовими актами встановлено заборону здійснення будівництва на земельній ділянці лісогосподарського призначення та природно-заповідного фонду, на якій розташований об`єкт малої приватизації.

Так, за ст. 19 Лісового кодексу України лише постійні лісокористувачі мають право на спорудження жилих будинків, виробничих та інших будівель і споруд, необхідних для ведення лісового господарства. За ст. 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» на територіях заказників заборонена діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник. Відповідно до п. 3.1 Положення про лісовий заказник місцевого значення «Лісогринівецький» на території заказника забороняється будівництво капітальних споруд. Режим заказника враховується у всіх видах проектно-планової документації, а також проектів на будівництво комплексів і споруд в районі його розміщення; навколо заказника виділена охоронна зона 100,0 м., на території якої не допускається будівництво промислових та інших об`єктів, розвиток господарської діяльності, яка може негативно вплинути на територію заказника, крім об`єктів, які забезпечують діяльність заказника та створюють умови для рекреаційної діяльності; оцінка впливу господарської діяльності в межах охоронної зони заказника здійснюється на основі екологічної охоронна зона враховується під час розробки проектно-планувальної та проектної документації (п. 1.6-1.8 Положення).

Окрім того, з`ясовано, що вартість об`єкта приватизації визначалась на підставі його балансової вартості (стартова ціна об`єкта для продажу на аукціоні з умовами визначена у сумі 644 374,41 грн (без ПДВ), стартова ціна об`єкта для продажу на повторному аукціоні із зниженням стартової ціни - 322 187,21 грн (без ПДВ), а не за результатами незалежної оцінки, що є порушенням ч. 4 ст. 22 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», абз. 6-7 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», п. 58 Методики оцінки майна, що затверджена Постановою Кабінету Міністрів України від 10.12.2003 № 1891 у редакції від 20.03.2019, абз. 2 п. 24 Національного стандарту № 2 Оцінка нерухомого майна), п. 26-27 Національного стандарту № 2 Оцінка нерухомого майна, п. 46 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440.

При цьому, під час визначення стартової ціни вказаного об`єкта приватизації не враховано інвестиційної вартості вказаного об`єкта незавершеного будівництва, експертної вартості земельної ділянки під вказаним об`єктом, речові права на яку виникають у покупця об`єкта приватизації на підставі ч. 6 ст. 26 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», ч. 1-2 ст. 120 Земельного кодексу України ч. 1 ст. 377 Цивільного кодексу України.

На органи Фонду державного майна ст. 1, п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону «Про Фонд державного майна України» покладено завдання здійснення контролю у сфері організації та проведення приватизації державного майна. Згідно із абз. 20 п. 2 ч. 1 ст. 5 вказаного вище Закону Фонд у сфері приватизації державного майна укладає договори на проведення незалежної оцінки майна у процесі приватизації та в інших випадках, установлених законодавством. Також органи ФДМ здійснюють професійну оціночну діяльність у процесі приватизації (абз. 6 п. 5 ч. 1 ст. 5 вказаного вище Закону).

Органи Фонду державного майна як організатори та контролери приватизації державного майна повинні забезпечити додержання вимог законодавства під час приватизації, є гарантом забезпечення принципів приватизації, передбачених ч. 2 ст. 2 Закону України Про приватизацію державного і комунального майна (законності; відкритості та прозорості; державного регулювання та контролю; продажу об`єктів приватизації з урахуванням особливостей таких об`єктів тощо), які не дотримано.

Порядок приватизації державного майна встановлений ч. 1 ст. 10 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» та, серед іншого, передбачає опублікування інформації про умови продажу, в тому числі стартову ціну об`єкта приватизації.

Об`єкти малої приватизації продаються виключно на електронних аукціонах. Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та Порядок відбору операторів електронних майданчиків для організації проведення електронних аукціонів з продажу об`єктів малої приватизації, авторизації електронних майданчиків, розмір та порядок сплати плати за участь, визначення переможця за результатами електронного аукціону, а також порядок визначення додаткових умов продажу затверджуються Кабінетом Міністрів України (ч. 1 ст. 15 вказаного вище Закону).

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 432 затверджено «Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу» (далі Порядок).

За ч. 1 ст. 4 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» до об`єктів державної і комунальної власності, що підлягають приватизації, належать усі об`єкти права державної і комунальної власності, крім тих, приватизація яких прямо заборонена цим Законом та іншими законами України.

Як випливає із абз. 1 ч. 3 ст. 4 вказаного вище Закону, у разі якщо майно органів державної влади та органів місцевого самоврядування, не забезпечує виконання зазначеними органами встановлених законодавством завдань, таке майно є об`єктами, що підлягають приватизації.

Так, згідно із п. 3 ч. 2 ст. 5 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» до об`єктів малої приватизації належать об`єкти незавершеного будівництва (будівлі, споруди, передавальні пристрої, які не введені в експлуатацію), законсервовані об`єкти.

За ч. 2 ст. 2 Закону України Про приватизацію державного і комунального майна приватизація здійснюється на основі таких принципів: законності; відкритості та прозорості; рівності та змагальності; державного регулювання та контролю; продажу об`єктів приватизації з урахуванням особливостей таких об`єктів; захисту економічної конкуренції; створення сприятливих умов для залучення інвестицій; повного, своєчасного та достовірного інформування про об`єкти приватизації та порядок їх приватизації; забезпечення конкурентних умов приватизації. За ч. 3 ст. 13 Цивільного кодексу України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

З огляду на викладене, Посадові особи Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях, діючи умисно у 2020 році без відома та погодження з органом управління державним майном Державним агентством лісових ресурсів України, зловживаючи службовим становищем, всупереч інтересам служби, в порушення ч. 2 ст. 2, ч. 1 ст. 3, ч. 1 ст. 4, ст. 10-11, ч. 6 ст. 12, ст. 13, ст. 15, ч. 3 ст. 21, ч. 4 ст. 22, ч. 6 ст. 26, п. 5 Розділу V «Прикінцеві та Перехідні Положення» Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», п. 15 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», ст. 19 Лісового кодексу України, ст. 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», з метою одержання неправомірної вигоди ОСОБА_4 у вигляді придбання за заниженою ціною об`єкта малої приватизації об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) «Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)», що по АДРЕСА_1 та обліковувався на балансі Державного підприємства «Хмельницьке лісомисливське господарство, прийняли рішення про приватизацію та уклали із ОСОБА_4 договір купівлі-продажу вказаного об`єкта незавершеного будівництва з умовою його добудови на земельній ділянці лісогосподарського призначення та природнозаповідного фонду, яка є обмежено оборотоздатною та щодо якої встановлено законодавчу заборону на здійснення будівництва, що спричинило тяжкі наслідки інтересам держави.

В результаті вказаних дій посадових осіб Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях спричинено майнову шкоду інтересам держави на суму 942 361 грн, що більш як у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян. ????????

Враховуючи викладене, в діях посадових осіб Регіонального відділення Фонду державного майна України по Вінницькій та Хмельницькій областях вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, тобто зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб, що спричинило тяжкі наслідки.

В Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно значиться, що власником об`єкта незавершеного будівництва (40% готовності) «Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)», що знаходиться по АДРЕСА_1 загальною площею 380,8 кв. м, являється ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ).

Таким чином, з матеріалів кримінального провадження вбачається достатня кількість підстав вважати, що об`єкт незавершеного будівництва (40% готовності) «Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)», що знаходиться по АДРЕСА_1 загальною площею 380,8 кв. м, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 250) є предметом кримінального правопорушення, а саме набутим у приватну власність незаконно.
Статтею 167 КПК України визначено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, котрі встановлюються під час кримінального провадження, зокрема предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

В ч. 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладено у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, зокрема кошти і цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що об`єкт незавершеного будівництва (40% готовності) «Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)», що знаходиться по АДРЕСА_1 загальною площею 380,8 кв. м, (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 250) є предметом посягання у кримінальному провадженні та потребує подальшого дослідження для встановлення чи спростування факту набуття права власності на законних підставах, а тому необхідно накласти арешт на зазначене нежитлове приміщення.
Враховуючи викладене, згідно ст.ст. 170-173 КПК України наявні правові підстави для накладення арешту на вказане майно із забороною його відчуження, з метою забезпечення його збереження, запобігання можливості пошкодження, псування, знищення, втрати, перетворення чи відчуження, та забезпечення подальшого проведення судових експертиз.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000010 від 06.04.2022, внесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України задовольнити.

Накласти арешт на об`єкт незавершеного будівництва (40% готовності) «Комплекс будівель (адмінбудинок, котельня, гараж)», що знаходиться по АДРЕСА_1 , загальною площею 380,8 кв. м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 250) та який належить на праві приватної власності ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), з позбавленням права на відчуження вказаного майна.
Ухвала про арешт виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення, якщо ухвала постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя Хмельницького

міськрайонного суду ОСОБА_1