Справа №295/6992/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.08.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна,
подане дізнавачем СД Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 ,
погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,
у кримінальному провадженні №0001040 від 26.07.2022,
за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України,

в с т а н о в и в :

Дізнавач звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке обґрунтоване тим, що 26.07.2022 до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою: м. Житомир, вул. Юрка Тютюнника, 1/2, під час перевірки автомобіля марки «Peugeot», н.з. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено посвідчення водія серії НОМЕР_2 , з явними ознаками підробки.
Працівниками Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 26.07.2022 у період часу з 02 години 40 хвилин до 03 години 10 хвилин проведено огляд місця події за адресою: м.Житомир, вул. Ольжича, 1, під час якого ОСОБА_5 добровільно надав посвідчення водія серії НОМЕР_2 .
26.07.2022 дізнавачем СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, посвідчення водія серії НОМЕР_2 , в якому присутні ознаки підробки, визнано речовим доказом, у зв`язку з тим, що воно може зберігати докази вчинення кримінального правопорушення, яке після проведення відповідних експертиз, слідчих дій може містити переконливі дані причетності осіб до вчинення даного кримінального правопорушення, тобто може прямо чи не прямо підтверджувати існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до ст. 91 КПК України.
Посилаючись на зазначене, з метою забезпечення збереження речових доказів, дізнавач просить накласти арешт на вказане у клопотанні посвідчення водія.
В судове засідання дізнавач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надіслав до суду заяву про розгляд клопотання без участі дізнавача, клопотання підтримав.
Власник майна у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.
З огляду на вищезазначені обставини та у відповідності до приписів ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття слідчого та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч.2 ст.170 КПК України).
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.
Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:
1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;
2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;
3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;
4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СД Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0001040 від 26.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.358 КК України.
Відповідно до протоколу огляду місця полії від 26.07.2022, проведено огляд місця події за адресою: м. Житомир, вул. Ольжича, 1, під час якого ОСОБА_5 добровільно надав посвідчення водія серії НОМЕР_2 .
Постановою дізнавача СД Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 26.07.2022 посвідчення водія серії НОМЕР_2 визнано речовими доказами у межах кримінального провадження №0001040 від 26.07.2022.
Відповідно до ст.167, 168 КПК України речі, які були вилучені під час огляду місця про події, є тимчасово вилученим майном.
Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту копій документів, які долучені до клопотання, а саме: витягу з ЄРДР; рапортів від 26.07.2022; протоколу огляду місця події від 26.07.2022; заяви ОСОБА_5 про добровільне надання працівникам поліції посвідчення водія від 26.07.2022; протоколів допитів свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_5 від 26.07.2022; постанови про визнання предмету речовим доказом та приєднання його до матеріалів кримінального провадження від 26.07.2022, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути предметом злочину, є речовим доказом вчинення кримінального правопорушення, може містити сліди злочину та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати, а відтак підтверджені підстави, передбачені статтями 170, 171 КПК України для задоволення клопотання.
Керуючись статтями 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_2 , виданого на ім`я ОСОБА_5 .

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1