Справа № 393/173/20
пров. 1-кп/393/80/22

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року смт. Новгородка
Новгородківський районний суд Кіровоградської області в складі колегії суддів
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі ОСОБА_4 ,
за участі:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника-адвоката ОСОБА_6 ,
обвинуваченого ОСОБА_7 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду смт Новгородка, в режимі відеоконференції з ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор'' за участі обвинуваченого та за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС за участі прокурора, матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000008 від 05.01.2020 року, відносно:
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Верблюжка Новгородківського району Кіровоградської області, громадянина України, освіта базова загальна середня, не одруженого, осіб на утриманні не має, не працюючого, зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , раніше судимого:
-29.05.2008 року Новгородківським районним судом Кіровоградської області за
ч.2 ст.15 ч.4 ст.142, ч.1 ст.153, ст.70 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 10 років;
-28.02.2017 року Новгородківським районним судом Кіровоградської області за
ч.3 ст.185, ст.71 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 6 місяців. На підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19.04.2019 року звільнений від відбування покарання 03.05.2019 року умовно-достроково, невідбутий строк покарання 8 місяців 6 днів,
який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
В провадженні Новгородківського районного суду Кіровоградської області знаходиться вказане кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 .
В клопотанні від 20.09.2022 року, яке надійшло до суду 21.09.2022 року, прокурор просить обрати обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 днів та у відповідності до п.2 ч.4 ст.183 КПК України не визначати розмір застави. Прокурор обґрунтовує подане клопотання наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема обвинувачений може: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме ухилятися від виклику суду; вчиняти нові кримінальні правопорушення. На думку прокурора, враховуючи особу обвинуваченого, останньому неможливо обрати більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою, так як інший запобіжний захід не зможе запобігти вказаним ризикам.
Обвинувачений у підготовчому судовому засіданні просив суд обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Захисник-адвокат у підготовчому судовому засіданні підтримала позицію обвинуваченого, зазначила, що ризики, які вказані прокурором у клопотанні, не є доведеними.
Потерпіла у підготовче судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце його проведення не повідомлена належним чином.
Колегія суддів, заслухавши учасників процесу, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, встановила наступне.
Згідно ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.
Колегією суддів встановлено, що в клопотанні від 20.09.2022 року, яке надійшло до суду 21.09.2022 року, прокурор просить суд обрати обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що обвинувачений може: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме ухилятися від викликів слідчого, прокурора та суду; вчиняти нові кримінальні правопорушення.
У справі ''Воляник проти України'' від 02.10.2014 року Європейський суд з прав людини вказав, що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного таких загроз,як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.
У справі ''Москаленко проти України'' від 20.05.2010 року Європейський суд з прав людини зазначив, що органи судової влади неодноразово посилалися на імовірність того, що до заявника може бути застосоване суворе покарання, враховуючи тяжкість злочинів, у скоєнні яких він обвинувачувався. У цьому контексті суд нагадав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Також суд визнав, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Розглядаючи вказане клопотання прокурора, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини, обставини даного кримінального провадження, зокрема те, що ОСОБА_7 обвинувачується в умисному вбивстві, враховує тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину (ч.1 ст.115 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років), та особу обвинуваченого, який раніше судимий, осіб на утриманні не має, не одружений, не має стійких соціальних зв`язків, не працює, посередньо характеризується за місцем проживання.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що обвинувачений ОСОБА_7 перебуваючи на волі може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків, потерпілого, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме ухилятися від виклику суду, а також може вчиняти нові кримінальні правопорушення, тобто наявні ризики, які передбачені пунктами 1, 3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України

Колегія суддів вважає, що більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не може бути обраний обвинуваченому, так як він не забезпечить уникнення наведених ризиків та не забезпечить належної поведінки обвинуваченого з огляду на особу останнього.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що обставини, які зазначені у даному клопотанні прокурора, виправдовують обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому дане клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Згідно ч.3 ст.115 КПК України при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.
Оскільки, ОСОБА_7 обвинувачується, зокрема - у вчиненні особливого тяжкого злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, що спричинив загибель людини, то в силу положень п.2 ч.4 ст.183 КПК України підстави для визначення розміру застави відсутні.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.177-178, 183, 196, 197, 314, 315 КПК України, колегія суддів -
ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів - задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто з 21.09.2022 року до 19.11.2022 року включно, без визначення розміру застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Копію ухвали вручити (направити) обвинуваченому, захиснику, прокурору та ДУ ''Кропивницький слідчий ізолятор''.
Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3