Cправа № 127/8790/22
Провадження № 1-кс/127/3726/22
У Х В А Л А
Іменем України
24 травня 2022 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області
в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

заявника скарги: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань по заяві (повідомленню) ОСОБА_3 від 27.04.2022, -
ВСТАНОВИВ:
29.04.2022 ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою (повідомленням) ОСОБА_3 від 27.04.202.
Скарга мотивована тим, що 27 квітня 2022 року о 09:32 год. ОСОБА_3 звернувся до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області із повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, у якому наводились факти вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_3 працівниками поліції.
Однак, протягом 24 годин, як того вимагає закон, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за повідомленням ОСОБА_3 внесені не були, витяг заявнику не надано.
На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР за повідомленням ОСОБА_3 , порушенням вимог чинного законодавства, заявник звернувся до суду з даною скаргою.
В судовому засіданні ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.
Головне управління Національної поліції у Вінницькій області будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду скарги, уповноваженого представника в судове засідання не направило.
Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
З огляду на наведене суд дійшов висновку, що в даному випадку, відсутність представника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши пояснення заявника скарги, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про наявність підстав для її задоволення, з огляду на таке.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 27 квітня 2022 року о 09:32 год. ОСОБА_3 звернувся до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області із повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, в якому просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань протягом 24 годин відносно працівників поліції за вчинення кримінального правопорушення.
Повідомлення мотивована тим, що: «19.04.2022 приблизно о 10:30 у приміщенні Вінницького міського суду по вулиці Грушевського, 17 у місті. Вінниці, один працівник поліції який приїхав на виклик, застосовуючи до мене силу та погрози застосувати до мене вогнепальну зброю, викрав у мене мій паспорт громадянина України та почав без моєї згоди його фотографувати на свій мобільний телефон після чого надіслав таку копію шахраям для отримання коштів за копію мого паспорта.
О 10:34 я зателефонував по спец. зв`язку 102 та повідомив про неправомірні дії працівників поліції та викликав наряд поліції.
Однак, для того щоб перешкодити написанні заяви про злочин ці працівники мене затримали зазначивши що я начебто перебуваю у розшуку та відвезли до відділення КГБ по АДРЕСА_1 .
По приїзду до відділення, працівники поліції відібрали у мене мої власні речі, а саме мобільний телефон та мій гаманець та від мене вимагали надати їм відбитки моїх кінцівок на що я їм відмовив.
Після чого, двоє працівників поліції застосовуючи до мене силу силоміць у супереч моєї волі заволокли мене в те місце де було відсутнє відеоспостереження, а саме до іншого входу та почали мене гамселити ногами та руками завдаючи мені тілесні ушкодження.»
Як встановлено судом, Головне управління Національної поліції у Вінницькій області супровідним листом від 30 квітня 2022 року №235/37/01-2022 звернення ОСОБА_3 направлено до ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, для вирішення питання у порядку ст. 214 КПК України.
Листом керівника четвертого слідчого відділу (з дислокацією у місті Вінниці) ТУ ДБР. розташованого у місті Хмельницькому від 18.05.2022 повідомлено ОСОБА_3 , що розглядом його заяви не встановлено об`єктивних обставин, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення.
З таким висновком слідчий суддя не погоджується, оскільки в повідомленні про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_3 чітко зазначено про застосування працвниками поліції до нього насильства, в тому числі нанесення тілесних ушкоджень, викрадення паспорта, погрози застосування зброї тощо.
Суд звертає увагу на те, що першочергово повідомлення ОСОБА_3 було подано до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, однак відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.
Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень.
Реалізація вказаного завдання здійснюється шляхом забезпечення кожному громадянину права на звернення до уповноважених органів з заявою про вчинене кримінальне правопорушення.
Зазначене право породжує відповідний обов`язок органів прокуратури, досудового розслідування своєчасно відреагувати на такі звернення у передбачений законом спосіб, тобто відповідно до встановленої процесуальним законом процедури.
В силу частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.
Відповідно до частини першої статті 214 КПК України прокурор, слідчий у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.
Частиною сьомою статті 214 КПК України передбачено, що якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.
Згідно з положеннями частини другої зазначеної статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Частиною першою статті 25 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Відповідно до частини четвертої статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що уповноваженою особою Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, не виконано вимоги частини першої статті 214 КПК України, щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою (повідомленням) ОСОБА_3 .
Як уже зазначалося, відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Вищий Спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі № 1640/0/4-12 від 09 листопада 2012 р. "Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування" роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Отже, якщо відомості до ЄРДР в порушення ст. 214 КПК внесені не були, то в заявника є право на оскарження такої бездіяльності до суду в порядку ст. 303 КПК. У разі ж оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК) суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався прокурор чи слідчий процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.
Кожен, чиї права та свободи, викладені у «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи (Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам-членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 року).
Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права, що визначено у рішенні ЄСПЛ «Chahal v. the UK», n. 145.
Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 13.12.2012 року «SouzaRibeiro v. France» визначено, що особлива увага має приділятися забезпеченню оперативності вирішення питань, порушених при зверненні до засобу юридичного захисту, оскільки не виключено те, що надмірна тривалість такої процедури може позначитися на адекватності такого засобу.
Наразі жодних матеріалів кримінального провадження чи доказів того, що свідчать про факт внесення відомостей до ЄРДР за заявою (повідомленням) ОСОБА_3 від 27.04.2022 до суду не надходило, а відтак слідчий суддя вважає, що невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є порушенням процесуальних прав заявника.
Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи наведене, суд вважає за необхідним зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою (повідомленням) ОСОБА_3 від 27.04.2022 та надати заявнику, у встановленому законом порядку, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 9, 25, 214, 303, 306, 307, 309, 372 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою (повідомленням) ОСОБА_3 від 27.04.2022 та надати заявнику, у встановленому законом порядку, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: