Справа № 545/1350/22
Провадження № 1-кс/545/113/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.07.2022 року. Полтавський районний суд Полтавської області у складі :

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

з участю секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Полтаві в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням технічних засобів за допомогою програмного забезпечення «EasyCon» клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області - ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартої щодо обвинуваченого гр. ОСОБА_5 , -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор в судовому засіданні 08.07.2022 року підтримав надане ним письмове клопотання із вказаних в ньому підстав в порядку ст. 331 ч. 3 КПК України про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 2 місяці, яке вручено належним чином захиснику та через нього підозрюваному в зв`язку з оголошенням воєнного стану у Державі з 24.02.2022 року, обґрунтувавши наявними ризиками встановленими при його обранні підозрюваному, які не відпали і на даний час та є об`єктивними, бо існують в матеріалах кримінального провадження, передбачені п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України та підтверджені ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 14.01.2022 року про обрання запобіжного заходу та постановами Харківської окружної прокуратури від 12.03.2022 року і 13.04.2022 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ст. 615 КПК України, та ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 12.05.2022 року. Бо на даний час ризики не зменшилися з об`єктивних причин по кримінальному провадженню з врахуванням, що підозрюваним порушувався обраний запобіжний захід раніше. Тому, іншими, будь-якими існуючими більш м`якими запобіжними заходами згідно вимог діючого законодавства, не можливо забезпечити його належну процесуальну поведінку у даному провадженні та підозрюваний схильний до вчинення кримінальних правопорушень, що підтверджується наявністю інших кримінальних проваджень щодо його особи в інших судах на даний час. З цих підстав заперечив клопотання захисника підозрюваного в інтересах підозрюваного про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на особисту поруку.

Захисник підозрюваного та підозрюваний не заперечили клопотання прокурора, погодились на визначення розміру застави.

Суд, заслухавши думку учасників провадження, приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступих підстав.

Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває до теперішнього часу. На цей час на території Харківської області тривають активні бойові дії.

Розпорядженням Верховного Суду від 08.03.2022 р. № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосудця під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ, територіальна підсудність справ Харківського районного суду Харківської області визначена за Полтавським районним судом Полтавської області.

Відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 60 діб.

Об`єктивних даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, у судовому засіданні не встановлено.

Суд, дослідивши наявність ризиків згідно доказів наданих прокурором в матеріалах справи, суд вважає, що, враховуючи особу підозрюваного, його вік, сімейний та матеріальний стан, стан здоров`я, який суд вважає задовільним, наявності судимостей у минулому, схильність до вчинення кримінальних правопорушень, наявність існування встановлених судом ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, доведених прокурором, оцінюючи сукупність вказаних обставин, а саме : вагомість наявних доказів щодо вчинення кримінальних правопорушень та їх тяжкість, у вчиненні яких він обвинувачується, передбачених ст. 185 ч. 3 КК України, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, що доводить вказані ризики, застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим, а тому, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора згідно ч. 1 ст. 197 КПК України, а саме продовження для підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів з визначенням розміру застави.

Згідно норм діючого законодавства взяття під варту є найсуворішою мірою запобіжного заходу у сучасному українському кримінальному процесі. Арешт означає фізичну ізоляцію людини, яку запідозрили у вчиненні злочину від суспільства, утримання її за гратами, в спеціально призначених для цього установах. Це найвища міра обмеження людської свободи. Справедливо, що таке обмеження допускається у виключних випадках. А тому у ст. 29 Конституції України зазначено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановленому законом. Чинний КПК України визначає тримання під вартою як винятковий запобіжний захід, який застосовується тільки у разі, якщо стороною обвинувачення буде доведено, що жоден з пом`якшених запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ( ст. 183 КПК України ). Тобто, законодавець передбачає, що тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не повинно бути «загальним правилом», тому слід виходити з презумпції залишення особи на свободі і якомога ширше застосовувати інші альтернативні запобіжні заходи. В цій частині в чинному КПК України врахована позитивна практика Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення ЄСПЛ у справі «Калашников проти Росії». Зокрема, тримання під вартою переважно застосовується за тяжкі та особливо тяжкі злочини, хоча Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що позбавлення волі людини не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину ( рішення ЄСПЛ справі «Мамедова проти Росії» ). Тяжкість обвинувачення не може сама по собі служити виправданням тривалого попереднього ув`язнення особи ( рішення ЄСПЛ справах справах : «Ідалов проти Росії», «Гарицький проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії» ). В той же час, законодавець дає судам можливість застосовувати до підозрюваних осіб запобіжні заходи, альтернативні триманню під вартою, одним з яких є застава. В кримінально-процесуальному розумінні застава полягає у внесенні коштів на спеціальний ( казначейський ) рахунок з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, за умов звернення внесених коштів у дохід Держави в разі невиконання цих обов`язків ( ст. 182 КПК України ). При цьому, закон дозволяє застосовувати заставу як альтернативу триманню під вартою.

За ч. 3 ст. 183 КПК України суд або слідчий суддя зобов`язані застосувати заставу в разі, коли беруть особу під варту, тобто зобов`язані надати людині шанс вийти на свободу.

Питання щодо визначення розміру застави вирішується з урахуванням, зокрема, вагомості доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкості покарання за нього, віку та стану здоров`я особи, міцності його соціальних зв`язків, майнового стану, наявності місця роботи або навчання, його репутації попередньої судимості, розміру завданої злочином шкоди, тощо та з врахуванням положень ст. 182 КПК України, оскільки обвинуваченому інкримінується вчинення тяжкого злочину, то суд вважає за можливе визначити обвинуваченому заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 27, 176, 177, 183, 194-197, 201 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою підозрюваному задовольнити.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного гр. ОСОБА_5 , обраний ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 14.01.2022 року та продовжений постановами Харківської окружної прокуратури від 12.03.2022 року і 13.04.2022 року та ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 12.05.2022 року, продовжити на 60 днів до 06.09.2022 року включно, визначивши обвинуваченому заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів, що складає 49 620 ( сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень ), яку необхідно внести на депозитний рахунок Полтавського райсуду Полтавської області : код отримувача ( код за ЕДРПОУ ) 26304855; банк отримувача - ДКСУ м. Київ; код банку отримувача 820172; рахунок отримувача UA5950 ).

У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого :

- з`являтися за викликом суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований без дозволу суду;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи ДУ Харківській слідчий ізолятор.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи виконання покарань негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово суд. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава повертається в дохід Держави.

Ухвала щодо продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Копію ухвали направити учасникам судового провадження.

Ухвала суду може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Полтавський районний суд Полтавської області протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1