Ухвала
20 липня 2022 року
м. Київ
справа № 213/3736/20
провадження № 51-154ск22
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
судді-доповідача ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах засудженого

ОСОБА_5 на вирок Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 серпня 2021 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду

від 23 листопада 2021 року,
встановив:
захисник ОСОБА_4 звернувся до суду з касаційною скаргою на вищевказані судові рішення разом з клопотанням про поновлення строку касаційного оскарження.
Перевіривши порядок та строки касаційного оскарження, відповідно до вимог ст. 426 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що касаційну скаргу слід повернути особі, що її подала.
Так, згідно з ч. 2 ст. 426 КПК касаційну скаргу на судові рішення може бути подано особою протягом трьох місяців із дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, в той самий строк із дня вручення йому копії судового рішення.
Касаційну скаргу захисником ОСОБА_4 подано 06 липня 2022 року, тобто після закінчення тримісячного строку касаційного оскарження.
Колегією суддів встановлено, що касаційна скарга захисника ОСОБА_4 подана разом з клопотанням про поновлення строку касаційного оскарження.

На обґрунтування доводів клопотання захисник зазначає, що 23 листопада 2021 року судом було оголошено лише вступну та резолютивну частину ухвали Дніпровського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року, що, на думку захисника ОСОБА_4 , позбавило можливості оцінити висновки та мотиви прийнятого судового рішення для його подальшого оскарження. При цьому, зазначає, що копія повного тексту йому не направлялася, а отримав він її лише 17 травня 2022 року за заявою в Інгулецький районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області. Крім того, захисник вказує, що з 24 лютого 2022 року на території України впроваджено воєнний стан, а тому судам необхідно враховувати рекомендації Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану.

Так, виходячи з системного аналізу КПК, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Крім того, правило дотримання тримісячного строку для подання касаційної скарги має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. При цьому, це правило надає сторонам кримінального провадження достатній строк для роздумів, у межах якого вони зобов`язані (мають право) вчинити процесуальну дію.
При цьому, у Рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» викладено висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом із тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності.
Втім, у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження захисник

ОСОБА_4 не навів таких обставин, які були непереборними та могли б перешкодити йому подати належно оформлену касаційну скаргу у визначений законом строк.
Посилання захисника ОСОБА_4 , як на поважну причину пропуску строку касаційного оскарження судових рішень на отримання ним копії повного тексту ухвали Дніпровського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року лише 17 травня 2022 року та неможливість звернутися до касаційного суду у визначений законом строк через необізнаність у мотивах прийнятого рішення, є неприйнятними з огляду на таке.
За змістом ст. 376 КПК дата оголошення судового рішення безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати і саме з цієї дати, яка зазначається у вступній частині такого рішення, розпочинається перебіг строку його оскарження, що знайшло своє відображення у постанові від 27 травня

2019 року Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду.
Як убачається з копій судових рішень долучених захисником ОСОБА_4 до своєї скарги, він був присутнім 23 листопада 2021 року під час апеляційного розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_5 та був обізнаний про його існування, тому він мав об`єктивну можливість у розумні строки особисто отримати копію повного тексту судового рішення та вчасно звернутись з належно оформленою касаційною скаргою в установлений законом тримісячний строк на касаційне оскарження, однак у клопотанні про поновлення такого строку відсутні данні, які б підтверджували вчинення захисником будь-яких дій щодо отримання копії повного тексту ухвали суду апеляційної інстанції у розумні інтервали часу в межах строку на касаційне оскарження. Більш того, копію повного тексту судового рішення захисником ОСОБА_4 , за його клопотанням, було отримано більш ніж через 5 місяців з дня оголошення рішення апеляційним судом.
Крім того, відповідно до матеріалів касаційного провадження, захисник ОСОБА_4 раніше вже звертався з касаційною скаргою в інтересах засудженого ОСОБА_5

у межах тримісячного строку на касаційне оскарження, долучаючи при цьому копію повного тексту ухвали Дніпровського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року

щодо ОСОБА_5 з Єдиного реєстру судових рішень, що спростовує його доводи про те, що він не був обізнаний з мотивами постановленого щодо ОСОБА_5 судового рішення.
Посилання захисника ОСОБА_4 на впровадження з 24 лютого 2022 року

на території України воєнного стану та рекомендації Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, як на підставу для поновлення строку, на переконання колегії суддів, у даному випадку є неприйнятними, оскільки з моменту постановлення ухвали Дніпровським апеляційним судом до запровадження в Україні воєнного стану фактично закінчився строк касаційного оскарження судових рішень щодо ОСОБА_5 . Крім того, захисник у своєму клопотанні не вказує, як саме запровадження воєнного стану в Україні перешкодило йому звернутись до Касаційного кримінального суду у визначений законом строк з належно оформленою касаційною скаргою, враховуючи те, що він подавав до суду касаційну скаргу в інтересах засудженого ОСОБА_5 у межах тримісячного строку на касаційне оскарження, а також безперешкодно звертався з новою касаційною скаргою на усунення недоліків вже у період дії воєнного стану.

Врахувавши вищевикладене та зважаючи на те, що відсутні об`єктивні причини,

які б перешкоджали захиснику ОСОБА_4 вчасно звернутись з належно оформленою касаційною скаргою, колегія суддів дійшла висновку, що немає підстав для поновлення строку касаційного оскарження судових рішень.
За таких обставин, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК, суд вважає, що захиснику ОСОБА_4 слід повернути касаційну скаргу у зв`язку з її поданням після закінчення строку касаційного оскарження та відсутністю підстав для поновлення такого строку.
Керуючись ст. 429 КПК, Суд
постановив:
Відмовити захиснику ОСОБА_4 в поновленні строку на касаційне оскарження судових рішень.
Касаційну скаргу на вирок Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 серпня 2021 року та ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року щодо ОСОБА_5 разом з усіма доданими до неї матеріалами повернути захиснику ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_6
Судді: