Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3362/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.05.2022 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваної ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене заступником керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні №0000831, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.05.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Полтава, громадянки України, з повною загальною середньою освітою, неодруженої, не працюючої, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимої,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна та яке відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, а також на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому вона підозрюється, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав із викладених у ньому підстав.
Підозрювана та її захисник просили відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність доказів, які б вказували на наявність ризиків, про які зазначено у клопотанні, а також на наявність у підозрюваної міцних соціальних зв`язків, особистісні характеристики підозрюваної, яка раніше не судима, добровільно видала показання органу досудового розслідування психотропні речовини та надавала показання під час затримання, наміру переховуватися від слідства та суду не має. При цьому захисник просив, у випадку прийняття слідчим суддею рішення про наявність підстав для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу, обрати їй запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.
Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, думку підозрюваної, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000831, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.
Як вбачається із доданих до клопотання матеріалів, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, суспільні відносини, що охороняють здоров`я населення України, в порушення вимог ст.ст. 7,12,17,25 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 05.02.1995 №60-95-ВР (в редакції Закону №530-V від 22.12.2006), Закону України «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, а також зловживання ними» від 15.02.1995, наказу Міністерства охорони здоров`я України №481 від 20.08.2008 та наказу Міністерства охорони здоров`я України №634 від 29.07.2010, маючи умисел, спрямований на незаконне придбання, зберігання з метою збуту психотропних речовин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинила кримінальне правопорушення в сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин за таких обставин.
У невстановлений слідством час та невстановленому слідстві місці у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання з метою збуту психотропних речовин у великих розмірах та особливо небезпечних психотропних речовин з метою особистого збагачення.
З метою реалізації вказаного злочинного умислу ОСОБА_5 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин у невстановленої досудовим розслідуванням особи незаконно придбала з метою подальшого збуту особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - МДМА та психотропну речовину - амфетамін, у великих розмірах, та залишила їх зберігати при собі з метою подальшого збуту третім особам до 07.05.2022.
В подальшому, 07.05.2022 приблизно о 17 год. 01 хв. ОСОБА_5 було виявлено та затримано працівниками поліції за адресою м. Київ, пр-т Правди, 45 та в ході особистого обшуку останньої у неї було виявлено та вилучено прозорий поліетиленовий крафт-пакет з порошкоподібною сечовиною світлого кольору та прозорий поліетиленовий крафт-пакет, в якому знаходилися 5 таблеток синього кольору.
Згідно висновку експерта № СЕ-19/111-22/13888-НЗПРАП від 10.05.2022 надана на дослідження порошкоподібна речовина містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін. Маса амфетаміну в речовині становить 9,228 г.
Згідно висновку експерта № СЕ-19/111-22/13890-НЗПРАП від 10.05.2022 у наданих на дослідження таблетках прямокутної форми синього кольору виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - МДМА. Загальна маса МДМА в таблетках становить 1,010 г.
Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 №770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів», «Список № 2 «Психотропні речовини, обіг яких обмежено», «Таблиця II» амфетамін є психотропною речовиною.
Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 №770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів», «Список № 2 «Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено», «Таблиця I» 3,4-метилендіоксиметамфетамін (МДМА) є особливо небезпечною психотропною речовиною.
Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 634 від 29.07.2010 «Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 № 188» встановлено, що: маса амфетаміну до 0,15 г є невеликим розміром, від 1,5 до 15,0 г - великим розміром, 15,0 і більше - особливо великим розміром; маса МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін) до 0,15 є невеликим розміром, від 1,5 до 15,0 г - великим розміром, 15,0 і більше - особливо великим розміром.
10.05.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні психотропних речовин з метою збуту, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах та особливо небезпечні психотропні речовини.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.
Згідно із ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Частиною третьою статті176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан його здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність постійного місця роботи; репутацію; майновий стан.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.
Так, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення свідчить сукупність доказів, зібраних на даний час в ході досудового розслідування, зокрема: протокол затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину від 07.05.2022; протоколи допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 від 07.05.2022; протокол обшуку від 07.05.2022, проведеного за фактичним місцем проживання ОСОБА_12 за адресою АДРЕСА_2 ; висновок експерта № СЕ-19/111-22/13888-НЗПРАП від 10.05.2022; висновок експерта № СЕ-19/111-22/13890-НЗПРАП від 10.05.2022.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.
У зв`язку з наведеним, з огляду на встановлені вище обставини, які знайшли своє підтвердження в ході розгляду даного клопотання, слідчий суддя вважає недоведеними твердження сторони захисту щодо необґрунтованості підозри.
Разом із цим, з`ясовуючи наявність підстав для застосування щодо підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею враховується, що відповідно до вимог ст.2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно з роз`ясненнями Пленуму Верховного Суду у постанові №4 від 25.04.2003 «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства» (з змінами і доповненнями, внесеними постановами Пленуму Верховного Суду України №10 від 11.06.2004, №15 від 24.10.2008) суди при вирішенні питань, пов`язаних із обранням запобіжного заходу у вигляді взяття під варту мають додержувати вимог ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950, відповідно до яких кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків відповідно до процедури, встановленої законом.
Пунктом третім вказаної Постанови Пленуму ВСУ передбачено, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом, у зв`язку з чим він обирається лише за наявності підстав вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків.
Як встановлено слідчим суддею, підозрювана ОСОБА_5 має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_2 , вона є особою молодого віку, раніше не судима.
Разом із цим, зважаючи на встановлені обставини, слідчий суддя вважає, що надані прокурором докази доводять обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України ризик того, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Щодо ризиків вчинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на які вказує прокурор, то слідчий суддя вважає такі ризики недоведеними.
Згідно із ч.4 ст.194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Таким чином, врахувавши зазначені вище обставини, визначені статтею 178 КПК України, а також приймаючи до уваги те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, про застосування якого подано клопотання прокурором, а саме запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Згідно з положеннями ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 181 183, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, заборонивши їй залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_2 в період часу з 22 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин.
Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду у визначений час;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця навчання;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності.
Строк дії ухвали та обов`язків визначити в два місяці, тобто до 11.07.2022, в межах строку досудового розслідування.
Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 .
Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1