Справа № 756/2732/22
Номер провадження № 1-кс/756/612/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши в відкритому судовому в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 06.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000297, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, маючого професійно-технічну освіту, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

УСТАНОВИВ:
24.03.2022 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 06.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000297, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_7 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 06.02.2022, близько 20:00 год. (точний час не встановлено) ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , перебуваючи в квартирі розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , де у останнього виник умисел на протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_5 , перебуваючи у тому ж місці, в той же час, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, не бажаючи настання смерті ОСОБА_8 , але свідомо припускаючи її настання, знаходячись на відстані півтора метра від потерпілої, тримаючи в руці предмет схожий на пістолет з маркуванням «EPR-17110511», який був споряджений трьома патронами з гумовими кулями, направив його ствол в голову ОСОБА_8 та перебуваючи в положенні навпроти неї, умисно здійснив постріл в її голову, унаслідок чого остання померла.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині (умисне вбивство), тобто вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, учинити інше кримінальне правопорушення, а також неможливість закінчення досудового розслідування протягом строку визначеного запобіжного заходу ОСОБА_5 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, прокурор, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить тяжкість злочину, а саме згідно з ст. 12 КК України, вказаний злочин відноситься до категорії особливо тяжких, та покарання за його вчинення передбачено у вигляді позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років.

Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_5 відомо місце проживання та роботи вказаних осіб, оскільки він ознайомлений зі змістом протоколів допиту свідків. Підозрюваний шляхом погрози, підкупу може свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Про наявність ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_5 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить той факт, що ОСОБА_5 не має легальних та постійних джерел доходу, належних засобів для існування.

Підозрюваний ОСОБА_5 , щодо якого застосовано запобіжний захід вигляді тримання під вартою, у судове засідання службою конвоювання доставлений не був. При цьому, як свідчить надана суду інформація, доставка осіб, зі слідчого ізолятору в місті Києві, щодо яких застосовано запобіжний захід в вигляд тримання під вартою, не здійснюється через запровадження на території України військового стану.

Дійсно, суд констатує, що в зв`язку з військовою агресією росії проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, із 05:30 год. 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан.

При цьому, у Державної установи «Київський слідчий ізолятор» відсутня можливість забезпечити проведення судового засідання з ОСОБА_5 у режимі відеоконференцзв`язку між Оболонським районним судом міста Києва та Державною установою «Київський слідчий ізолятор».

Слід урахувати, що воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в країні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності, її територіальній цілісності. Воєнний стан передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Вирішуючи в судовому засіданні питання можливості розгляду клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу вигляді тримання під вартою без підозрюваного, суд ураховує вже наведену обставину щодо запровадження військового стану, а також те, що положення КПК України не передбачають окремих процесуальних положень щодо здійснення судочинства в умовах військового стану, окрім статті 615 КПК України. Однак, на думку суду, визначені статтею 615 КПК України умови стосуються лише неможливості вирішення питання щодо запобіжного заходу судом узагалі.

Тож, аналізуючи положення КПК України, зокрема положення, якими визначено порядок розгляду питання щодо обрання та продовження застосування запобіжних заходів, як і загальних засад кримінального провадження, суд виходить з того, що дотримання процесуальних вимог є звісно обов`язковим. Однак процедура їх застосування стосується лише мирного часу, коли всі держані установи та інституції працюють в загальному режимі, та немає загрози життю та здоров`ю людей, тобто відсутності на території України особливого правового режиму.

Ураховуючи те, що Конституцією України визначено, що певні права людини можуть бути обмеженими під час військового стану, а також те, що судом ужито усіх можливих заходів щодо забезпечення участі підозрюваного в судовому засіданні, однак із забезпеченням захисту шляхом проведення судового засідання за участі захисника, суд уважає можливим розглянути клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою без участі обвинуваченого.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні також просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на те, що відсутні ризики, які вказані прокурором, а повідомлена підозра не є обґрунтованою.

Вислухавши прокурора та захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя установив наступні обставини.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 06.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000297, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

07.02.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у рамках зазначеного кримінального провадження та 08.02.2022 слідчим суддею Оболонського окружного суду міста Києва обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_5 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- протокол огляду місця події від 06.02.2022, згідно з яким було оглянуто квартиру АДРЕСА_2 , під час якого було виявлено труп ОСОБА_8 ,шматок ковдри з речовиною бурого кольору, предмет схожий на пістолет чорного кольору із маркуванням «EPR-17110511», магазини, 2 предмети схожі на набої, предмет схожий на гільзу, мобільний телефон марки «ОРРО», два змиви з рук трупа;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 06.02.2022, згідно з яким остання 06.02.2022, близько 20:00 год. перебувала на кухні квартири АДРЕСА_2 , як раптом до неї підійшов ОСОБА_5 та повідомив, що здійснив постріл від якого ОСОБА_8 впала;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 07.02.2022, яка проживає у квартирі АДРЕСА_2 , з якого убачається, що 06.02.2022, близько 21:30 год. приїхала додому та через декілька хвилин почула дивний хлопок. Після чого, зайшла до кімнати де помітила ОСОБА_8 , яка лежала без свідомості на ліжку;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 07.02.2022, яка проживає у квартирі АДРЕСА_2 , з якого убачається, що 06.02.2022, близько 22:30 год. приїхала додому та дізналась про події, які відбувались раніше.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_5 міг вчинити правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України - умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (умисне вбивство).

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до пунктів 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як свідчать пояснення прокурора у судовому засіданні, підставою застосування до ОСОБА_5 , як і продовження строку тримання під вартою, є наявність ризиків, передбачених пунктами п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин, ураховуючи введений військовий стан.

Між тим, на думку суду, відсутні ризики, а саме перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки на його обґрунтування не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів. Ризик щодо перешкоджанню кримінального провадження іншим чином, на думку суду, може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором такі дії навіть не були наведені в судому засіданні для їх оцінки.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, зокрема, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення строком від семи до п`ятнадцяти років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. При цьому суд ураховує також обставини, які мали місце та встановлені у судовому засіданні, а саме спосіб та наслідки вчинення інкримінованого злочину, які призвели до смерті ОСОБА_8 .

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, яке розглядається за правилами обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як тримання під вартою (п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Оскільки встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, які усунути застосуванням іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, який є цілком обґрунтованим, відповідним особі підозрюваного, а також меті запобіжного заходу.

Також суд ураховує, що строк досудового розслідування в кримінальному провадженні ще триває, оскільки прокурор надав доручення слідчому на повідомлення про завершення досудового розслідування та можливість ознайомлення з матеріалами досудового розслідування стороні захисту. Отже є підстави для продовження запобіжного заходу строком на 60 днів. Між тим, тримання під вартою не може перевішувати строку досудового розслідування, оскільки із закінченням строку досудового розслідування, кримінальне провадження має бути закритим. Тож, з метою недопущення порушень прав підозрюваного, у випадку закінчення строків досудового розслідування та не спрямування обвинувального акту до суду, слід визначити строк дії ухвали із таким застереженням.

Суд також урахував, що продовження тримання під вартою є наслідком того, що наразі органом досудового розслідування надається доступ до матеріалів кримінального провадження, після чого буде складений обвинувальний акт, який слід спрямувати до суду для розгляду кримінального провадження по суті. А отже, звернення слідчого із копанням про продовження тримання під вартою в даному кримінальному провадженні є дійсно необхідним, бо відповідає меті кримінального провадження.

Разом з цим, ураховуючи вимоги ч. 3 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 199, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 06.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000297, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного в вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави підозрюваному ОСОБА_5 не визначати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та діє до 23 травня 2022 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або за участі осіб, які приймали участь дистанційно, строк апеляційного оскарження для таких осіб обчислюється з дня отримання ними копії судового рішення.

Копію ухвали невідкладно спрямувати підозрюваному, захиснику, слідчому ізолятору та слідчому, а також вручити прокурору.

Слідчий суддя ОСОБА_1