СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3489/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 жовтня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського району м.Києва ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі адвокатів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який здійснює представництво інтересів власника майна - товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОТОРГ», про скасування арешту майна, подане у межах кримінального провадження № 0000163, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.07.2022 року,-
ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2022 року представник ТОВ «ТЕХНОТОРГ» звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 22.09.2022 (1-кс/759/3112/22, 759/12251/22).
Клопотання обґрунтоване тим, що вказаною ухвалою Святошинського районного суду міста Києва задоволено клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000163 від 22.07.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 110-2 КК України.
Представник ТОВ «ТЕХНОТОРГ» важає, що ухвала слідчого судді є незаконною та необгрунтованою, постановлена з порушенням норм кримінального процесуального законодавства України, та має бути скасована. Зокрема, задовольняючи клопотання про накладання арешту на майно слідчий суддя дійшов висновку, що існують достатні правові підстави для накладання арешту на майно, що зазначене в клопотанні, з метою забезпечення їх збереження, а застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, є співрозмірним із завданням кримінального провадження, спрямованим на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження. Такий висновок слідчого судді спростовується змістом оскаржуваної ухвали. Крім того, в порушення положень ч.3 ст.132 КПК України був накладений арешт на майно ТОВ «ТЕХНОТОРГ» без доведення прокурором наявності обгрунтованої підозри; жодної підозри щодо вчинення злочину будь-кому не пред`явлено. Крім цього, під час розгляду вказаного клопотання про накладення арешту на майно, для суду не надано допустимих, в розумінні ст. 86 КПК України, доказів на підтвердження того, що арештоване майно було одержане злочинним шляхом, внаслідок вчинення кримінального правопорушення, чи є знаряддям злочину. Вважають, що лише посилання на постанову слідчого про визнання коштів, майна, корпоративних прав та статутного капіталу ТОВ «ТЕХНОТОРГ» речовими доказами, без зазначення конкретних ознак цих речових доказів відповідно до вимог ст.98 КПК України не може бути правовою підставою для накладення арешту.
Представник заявника клопотання підтримав, просив його задовольнити у повному обсязі. Також зазначив, що наразі робота підприємства фактично зупинена через накладення арешту. ТОВ «ТЕХНОТОРГ» є диллером сільськогосподарських компаній та активно надає допомогу ЗСУ. Про підозру у вчинення кримінального правопорушення нікому не повідомлено, відсутні й підстави для такого повідомлення, оскільки підприємство не має економічних відносин з РФ, зокрема не здійснює ні експорту, ні імпорту. З приводу відносин з Білоруссю, то зазначає, що хоча імпорт з вказаної країни не заборонений, проте підприємство такої діяльності не здійснювало, а лише отримувало майно, за яке були сплачені кошти за контрактами 2021року.
Прокурор повторно не з`явився у судове засідання, про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином, заперечень проти клопотання не надав.
Заслухавши представників ТОВ «ТЕХНОТОРГ», дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Як вбачається із матеріалів справи, за клопотанням прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000163 від 22.07.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 110-2 КК України ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 22.09.2022 року накладений арешт та заборону на розпорядження грошовими коштами, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «ТЕХНОТОРГ».
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Таким чином, розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. В даному випадку заявник вказує саме на необґрунтованість накладення арешту, що обумовлює межі дослідження слідчим суддею.
Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.
При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.
У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, може бути виконано завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Із ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 22.09.2022р. вбачається, що слідчим управлінням ГУ НП у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000163 від 22.07.2022р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 110-2 КК України.
Відповідно до цієї ухвали слідчим суддею задоволено клопотання прокурора та накладено арешт та заборону на розпорядження грошовими коштами, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «ТЕХНОТОРГ» з метою збереження речових доказів.
Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).
Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Разом з тим, в ухвалі не зазначено, яким саме критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, у кримінальному провадженні, в межах якого подано клопотання, відповідають грошові кошти ТОВ «ТЕХНОТОРГ», зокрема, що вони були знаряддям вчиненого кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди чи є об`єктом кримінально протиправних дій або набуті кримінально протиправним шляхом.
Так, у даному випадку, зважаючи на правову кваліфікацію кримінального правопорушення за ч.3 ст.110-2 КК України - фінансування дій, вчинених з метою насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України, то речовими доказами фінансування таких злочинних дій можуть бути саме такі докази, за якими можна б було стверджувати, що вони підтверджують отримання іншою особою фінансів задля здійснення нею мети насильницької зміни чи повалення конституційного ладу або захоплення державної влади, зміни меж території або державного кордону України. З наданих слідством доказів неможливо зробити будь-якого висновку фінансування у будь-якому його проявленні. З наданої до клопотання про накладення арешту зведеної таблиці розмитнення товарів, можна зробити висновок лише про те, що сільськогосподарська техніка з Республіки Білорусь, Шрі-Ланки, Великої Британії, Польщі, Литви, Італії імпортована ТОВ Техноторг-Дон через український митний кордон. Повязаність ТОВ Техноторг-Дон із ТОВ ТЕХНОТОРГ у наданих документах не прослідковується.
При цьому, незважаючи на те, що постановою слідчого від 22 серпня 2022 року грошові кошти на зазначених рахунках визнано речовими доказами, вказане процесуальне рішення не відповідає вимогам ст. 110 КПК України, є формальним, немотивованим, оскільки за своїм змістом не містить даних на підтвердження того, що майно відповідає критеріям, зазначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України. Із ухвали не вбачається зв`язку між обставинами, які розслідуються у кримінальному провадженні, та майном, на яке накладається арешт з метою збереження речових доказів.
При вирішенні питання про скасування арешту майна у даному кримінальному провадженні слідчий суддя враховує також те, що ухвалою слідчого Святошинського районного суду м. Києва від 15.09.2022 року вже накладався арешт на грошові кошти, які зберігаються на зазначених рахунках, а ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 03.10.2022 року - був скасований, однак прокурор повторно звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на вказані грошові кошти з тих же підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 КПК України обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Як встановлено слідчим суддею, арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «Техноторг» накладено без обґрунтування відповідності цього майна ознакам речових доказів згідно зі ст. 98 КПК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що суду не надано достатніх і належних доказів обґрунтованості накладення арешту на майно, а тому клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який здійснює представництво інтересів товариства з обмеженою відповідальністю ТЕХНОТОРГ, про скасування арешту майна подане у межах кримінального провадження № 0000163, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.07.2022 року - задовольнити.
Скасувати арешт та заборону розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Техноторг», , накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 22.09.2022 року (ун.№ 759/12251/22) у кримінальному провадженні №0000163, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.07.2022 року, у наступних банківських установах :
-№ НОМЕР_1 відкритому у АТ «ПРОКРЕДИТ БАНК» (МФО 320984);
-№ НОМЕР_2 відкритому у АТ «ПУМБ» (МФО 334851);
-№ НОМЕР_3 відкритому у Фiлiї Миколаївське обласне управлiння публічного акцiонерного товариства «Державний ощадний банк України» (МФО 326461);
-№ НОМЕР_2 відкритому у АТ «ПУМБ» (МФО 334851);
-№ НОМЕР_4 відкритому у АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478);
-№ НОМЕР_5 відкритому у АТ «АЛЬФА-БАНК» у м. Києві (МФО 300346);
-№ НОМЕР_6 відкритому у ФІЛІЯ «КРИМСЬКЕ РЕГІОНАЛЬНЕ УПРАВЛІННЯ» ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» (МФО 384436);
-№ НОМЕР_7 відкритому у ПАТ «БАНК ВОСТОК» (МФО 307123);
-№ НОМЕР_8 відкритому у ПАТ «БАНК ВОСТОК» (МФО 307123);
-№ НОМЕР_9 відкритому у Акціонерний банк «Південний» (МФО 328209);
-№ НОМЕР_10 відкритому у Акціонерний банк «Південний» (МФО 328209);
-№ НОМЕР_11 відкритому у Акціонерний банк «Південний» (МФО 328209);
-№ НОМЕР_12 відкритому у Акціонерний банк «Південний» (МФО 328209);
-№ НОМЕР_13 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_14 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_15 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_16 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_17 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_18 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_19 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_20 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_21 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_22 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_23 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_24 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_25 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_26 відкритому у АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м. Києві (МФО 380805);
-№ НОМЕР_27 відкритому у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528);
-№ НОМЕР_28 відкритому у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528);
-№ НОМЕР_29 відкритому у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528);
-№ НОМЕР_30 відкритому у ПАТ «МЕГАБАНК», Харків (МФО 351629);
-№ НОМЕР_31 відкритому у Фiлiя Луганське обласне управлiння публічного акцiонерного товариства «Державний ощадний банк України» (МФО 304665);
-№ НОМЕР_32 відкритому у ПАТ «МЕГАБАНК», Харків (МФО 351629);
-№ НОМЕР_33 відкритому у ПАТ «МЕГАБАНК», Харків (МФО 351629);
-№ НОМЕР_34 відкритому у ПАТ «МЕГАБАНК», Харків (МФО 351629);
-№ НОМЕР_35 відкритому у ПАТ «МЕГАБАНК», Харків (МФО 351629);
-№ НОМЕР_36 відкритому у ПАТ «МЕГАБАНК», Харків (МФО 351629);
-№ НОМЕР_37 відкритому у ПАТ «МЕГАБАНК», Харків (МФО 351629);
-№ НОМЕР_38 відкритому у АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬБАНК» (МФО 300614);
-№ НОМЕР_39 відкритому у АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬБАНК» (МФО 300614);
-№ НОМЕР_40 відкритому у AT «Укрексімбанк» (МФО 322313);
-№ НОМЕР_4 відкритому у АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478);
-№ НОМЕР_41 відкритому у ПАТ «МЕГАБАНК», Харків (МФО 351629);
-№ НОМЕР_2 відкритому у АТ «ПУМБ» (МФО 334851);
-№ НОМЕР_42 відкритому у Державній казначейській службі України (МФО 820172);
-№ НОМЕР_43 відкритому у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299);
-№ НОМЕР_44 відкритому у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299);
-№ НОМЕР_45 відкритому у АТ «АП БАНК» (МФО 380548);
-№ НОМЕР_45 відкритому у АТ «АП БАНК» (МФО 380548);
-№ НОМЕР_46 відкритому у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299);
-№ НОМЕР_47 відкритому у АТ КБ «ПриватБанк» (МФО 305299);
-№ НОМЕР_48 відкритому у АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528);
-№ НОМЕР_49 відкритому у ПАТ «МТБ БАНК» (МФО 328168);
-№ НОМЕР_50 відкритому у ПАТ «МТБ БАНК» (МФО 328168);
-№ НОМЕР_40 відкритому у AT «Укрексімбанк» (МФО 322313);
-№ НОМЕР_51 відкритому у АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478).
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї може бути подане під час підготовчого провадження в суді.
Повний текст ухвали проголошено 14.10.2022р.
Слідчий суддя ОСОБА_1