Справа № 274/1883/22 Провадження № 1-кс/0274/560/22
УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.05.2022 м. Бердичів
Слідчий суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_4
захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженця с. Піщана, Білоцерківського р-ну, Київської області, громадянина України, одруженого, не працюючого, раніше судимого
Слідчий звернувся до суду з вказаним клопотанням, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з середньою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше судимого - строком на 60 днів та не визначати розмір застави, так інкримінований злочин вчинений з погрозою застосування насильства.
30.04.2022 о 23 год. 30 хв. року в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вищевказаного злочину, передбаченого ч.4 ст.189 КК України було затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
02.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України.
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вимаганні, тобто у вимозі передачі права на майно з погрозою насильства над потерпілим, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України.
Слідчий зазначає, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п.1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 посилається на необхідність запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування та суду; перешкоджати кримінальномк провадженню шляхом неявки до слідчого або суду, незаконно впливати на потерпілого, іншого підозрюваного;продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, у зв`язку з чим інші запобіжні заходи не можут запобігти зазначеним вище ризикам.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання в повному обсязі з підстав, викладених в ньому, та просив останнє задовольнити і обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні свою причетність до вчиненого не визнав. У задоволенні клопотання про обрання стосовно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою просив відмовити, посилаючись на необгрунтваність пред`явленої підозри.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні також заперечила щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання вартою. Стверджує, що в матеріалах, поданих прокурором до клопотання про обрання стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відсутні жодні належні та допустимі докази, які б надавали можливість дійти висновку, що ОСОБА_4 висловлював вимогу передачі права на майно з погрозою насильства над потерпілим, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України.
Дослідивши клопотання та додані до нього копії з матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, захисту, пояснення підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 8 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Слідчим суддею з`ясовано, що ОСОБА_4 підозрюється у вимаганні, тобто у вимозі передачі права на майно з погрозою насильства над потерпілим, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України.
30.04.2022 о 23 год. 30 хв. року в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вищевказаного злочину, передбаченого ч.4 ст.189 КК України було затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
02.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189 КК України.
На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий посилається на зібрані органом досудового розслідування докази, а саме: протокол про прийняття заяви про вчинення кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 , протоколи допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколи допиту свідка ОСОБА_10 , протокол огляду предметів від 26.04.2022 під час якого оглянутий аудіофайл телефонного дзвінка; протоколами проведених НСРД, протоколом затримання особи підозрюваного у вчиненні злочину ОСОБА_7 ; іншими матеріалами кримінального провадження.
Так, згідно ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Варто зазначити, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Перевіряючи доводи захисника підозрюваного, викладені у його клопотанні, слід зазначити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).
Так, на момент розгляду клопотання, наданими до нього матеріалами підтверджується наявність обгрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 189 КК України. При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.
Таким чином встановлено, що підозра ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, є обґрунтованою.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Так, щодо наявності обгрунтованих ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, то в клопотанні зазначено, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; перешкоджати кримінальному провадженню шляхом неявки до слідчого або суду, незаконно впливати на потерпілого, іншого підозрюваного; продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Слідчим суддею встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведено можливість незаконного впливу підозрюваним на потерпілого та іншого підозрюваного у кримінальному провадженні, оскільки останні знайомі ОСОБА_4 , а відтак є вірогідність впливу на них з метою зміни наданих показань. Щодо переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, продовжити вчиняти вказане кримінальне правопорушення, то такі, як вважає слідчий суддя, є цілком ймовірним, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який вчинений шляхом погроз потерпілому, вчиненому групою осіб, за яке передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з конфіскацією майна.
Обираючи запобіжний захід, слідчий суддя, крім встановлених ризиків, виходячи з положень статті 178 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини та зазначає, що наявні вагомі докази пред`явленої ОСОБА_4 підозри, тяжкості покарання, що йому загрожує, у разі визнання винуватим ( позбавлення волі на строк від 7 до 12 років). Крім цього, слідчим суддею воаховано, що підозрюваний ОСОБА_4 має середній вік, задовільний стан здоров`я, має місце зареєстроване проживання, одружений, неповнолітніх, непрацездатних осіб на утриманні немає, не працевлаштований, раніше притягувався до кримінальної відповідальності: 27.10.1989 року за ч.2 ст.206 КК УРСР до 1 року виправних робіт з у триманням 15%; 25.02.1991 року за ст.ст.43, 44, 184 КК УРСР до 1 року 2 місяців виправних робіт з утриманням 20%; 14.05.1991 року за с.2 ст.106, ч.5 ст.107 КК УРСР до 2 років виправних робіт з утриманням 20%; 06.09.1991 року за ст. ст. 14, 42, 43 ч.2 ст.215-3, ч.1 ст.222 КК України, до 4 років 2 місяців позбавлення волі; 22.05.1996 року ст. ст. 43, ч.1 ст.222 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі. Звільнений 28.08.1997 на підставі Закону України «Про амністію»; 28.09.1998 року за ч.2 ст.188-1 КК України до 2 років 6 місяців позбавлення волі; 27.10.1999 року за ч.3 ст.42, ч.2 ст.86 КК України до 8 років позбавлення волі. Звільнений 10.03.2004 року умовно-достроково на 1 рік 9 місяців 8 днів; 01.12.2009 за ч.1 ст.115 КК України до 13 років позбавлення волі (звільнений 18.02.2022 за відбуттям строку покарання).
За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що встановленим вище ризикам, більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, запобігти не можуть.
Таким чином, оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, санкція якого у разі визнання його винуватим, передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з конфіскацією майна, з метою унеможливити переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на потерпілого, іншого підозрюваного, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, продовжити вчиняти вказане кримінальне правопорушення слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 підозрюється у злочині, вчиненому із застосуванням погрози насильства в бік потерпілого та незаконного обмеження прав, свобод і законних інтересів особи під час запровадження воєнного стану в Україні.
Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 331 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання задовольнити.
Обрати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб по 28 червня 2022 року включно без визначення розміру застави.
Строк тримання під вартою обчислювати з моменту фактичного затримання - з 23 год. 30 хв. 30.04.2022 року.
Ухвала підлягає негайному виконанню. Оскарження ухвали не перешкоджає її виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали оголошено 04.05.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1