Справа № 304/1472/22 Провадження № 1-кс/304/258/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2022 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000116 від 06 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесених до ЄРДР за № 0000116 від 06 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, про накладення арешту на вилучений у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , кухонний ніж, чорного кольору, загальною довжиною 32,5 см, зі слідами бурого кольору на кінці леза, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном. Клопотання мотивує тим, що Перечинським відділом Ужгородської окружної прокуратури відповідно до вимог КПК України здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення сектором дізнання відділення поліції № 1 досудового розслідування у даному кримінальному провадженні у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням. Встановлено, що 06 серпня 2022 року близько 16.50 год ОСОБА_4 , знаходячись за місцем свого проживання у АДРЕСА_1 та нарізаючи кухонним ножем хліб, будучи ображеною на чоловіка, який прийшов додому у стані алкогольного сп`яніння та намагався її обійняти, різко обернулася, тримаючи вказаний ніж у руці, та з необережності нанесла чоловікові ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ножове поранення в область черевної порожнини. Прокурор зазначає, що ОСОБА_4 відразу викликала карету швидкої медичної допомоги та надала працівникам поліції дозвіл на огляд свого будинку, в ході якого у кімнаті кухні на кухонній поверхні виявлено кухонний ніж, чорного кольору, загальною довжиною 32,5 см, зі слідами бурого кольору на кінці леза; ніж вилучено та упаковано до крафтового конверту і опечатано у присутності понятих. Крім цього вказує, що слідчим відділенням постановою від 08 серпня 2022 року вказаний ніж було визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні. Ініціатор клопотання зазначає, що ніж є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, а тому з метою збереження такого, а також необхідності проведення судових експертиз під час досудового розслідування, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, а відтак просить клопотання задовольнити.

Ініціатор клопотання у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд такого за його відсутності.

У судове засідання власник майна ОСОБА_4 також не з`явилася, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялася у встановленому законом порядку.

Слідчий суддя розглядає клопотання про арешт майна за відсутності вказаних осіб, оскільки відповідно до положень ч. 1 ст. 172 КПК України їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, приходить до такого висновку.

Пунктом 4 частини 2 статті 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як видно з наданих прокурором матеріалів, 06 серпня 2022 року о 17.50 год надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що лікар ШМД звернулася з повідомленням про ножове поранення дружиною ОСОБА_4 чоловіка ОСОБА_5 ; діагноз: проникаюче поранення черевної стінки.

Також із даних матеріалів убачається, що за вказаним фактом того ж дня було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, що підтверджується Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000116 від 08 серпня 2022 року.

З протоколу огляду місця події від 06 серпня 2022 року видно, що слідчим ОСОБА_6 за участю та за згодою власника домоволодіння АДРЕСА_1 , проведено огляд будинку, зокрема кухонної кімнати, де перед входом виявлено два кухонні ножі чорного кольору, на одному з яких, на кінці леза, наявні сліди бурого кольору; загальна довжина ножа 32,5 см; ніж вилучено та упаковано до крафтового конверту.

Зазначений кухонний ніж постановою слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання речових доказів від 08 серпня 2022 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000116.

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Ініціатором клопотання доведено, що тимчасово вилучене майно, має значення речового доказу у кримінальному проваджені № 0000116 та відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, оскільки може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речових доказів, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання такого як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Положеннями ч. 5 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Керуючись ст. 36, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000116 від 06 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 128 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на вилучений у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , кухонний ніж чорного кольору, загальною довжиною 32,5 см, зі слідами бурого кольору на кінці леза, заборонивши розпорядження та користування таким майном.

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1