Справа №760/4830/22
У Х В АЛ А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 травня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000064 від 01 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

28.04.2022 року до суду надійшло клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна.

Відповідно до змісту поданого клопотання СУ ГУ СБ України у м. Києві та Києвіській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000064 від 01.04.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

26.04.2022 року на підставі ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.04.2022 року (справа № 760/4445/22) проведено обшук за адресою, яка використовується як офісне приміщення для здійснення протиправної діяльності: АДРЕСА_1 , в ході якого, серед іншого, виявлено та вилучено грошові кошти.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, приходить до наступного.

Згідно положень ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема, арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Положеннями п.п. 1, 15 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За вимогами ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено, зокрема:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

З фабули клопотання слідує, що встановлена досудовим розслідуванням особа організувала в одному з ЖК Печерського району м. Києва агентство нерухомості, під виглядом якого намагається сприяти та надавати допомогу Російській Федерації.

При цьому, прокурор зазначає, що під час обшуку оглянуто вилучені ноутбуки, на яких міститься інформація, а саме в месенджері «Телеграм» щодо імовірного вчинення шахрайських дій під виглядом так званого «шлюбного агентства» спрямованого на знайомство через інтернет браузер з громадянами іноземних держав та отримання від останніх грошових коштів шляхом обману.

За доводами прокурора, вилучені в ході обшуку грошові кошти можливо отримані шляхом вчинення шахрайських дій.

Разом з тим, згідно відомостей, що містяться в витягу з ЄРДР, громадянин України ОСОБА_3 , за попередньою змовою з невстановленими досудовим розслідуванням особами, вчиняють дії на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканості, державній та інформаційній безпеці України: сприяння та надання іноземній державі, іноземній організації або їх представникам допомогти в проведенні підривної діяльності проти України, вчинені в умовах воєнного стану.

Таким чином, слідчий суддя не вбачає з матеріалів клопотання, яким чином шахрайницькі дії встановленої досудовим розслідуванням особи підпадають під ознаки вчинення кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 111 КК України. Відсутній логічний взаємозв`язок кваліфікації дій в фабулі клопотання та короткому викладі обставин у витязі з ЄРДР.

До того ж, слід зауважити, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києві від 21.04.2022 року клопотання слідчого СУ ГУ СБ України у м. Києві та Києвській області ОСОБА_4 про проведення обшуку було задоволено частково та в частині вилучення грошових коштів було відмовлено.

За таких обставин, оскільки клопотання подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне повернути його на підставі ч. 3 ст. 172 КПК України для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 168, 170-172, 233 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000064 від 01 квітня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, повернути та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя