Провадження № 1-кс/761/6132/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 120 221 001 000 014 27 від 10.06.2022 за ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 209 КК України про арешт майна,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва звернулась слідчий Шевченківського УП УГНП у м. Києві ОСОБА_3 з погодженим прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 120 221 001 000 014 27 від 10.06.2022.
На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_5 , дізнавшись у березні 2013 року про смерть власниці квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_6 , вирішила заволодіти зазначеним об`єктом нерухомості шляхом обману.

Реалізуючи задумане, ОСОБА_5 розробила план, відповідно до якого остання вирішила звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_6 за законом, представившись анкетними даними іншої особи та використовуючи підроблений паспорт.

У подальшому, діючи з прямим умислом, у період часу з 19.01.2013 до 21.03.2013 ОСОБА_5 вступила у попередню змову із невстановленою особою, з метою підроблення офіційного документу та подальшого його використання.

Встановлено, що особа, яка діяла за попередньою змовою із ОСОБА_5 , отримавши у розпорядження втрачений у 2009 році паспорт на ім`я ОСОБА_7 , серії НОМЕР_1 , підробила його шляхом вклеювання на першій сторінці замість фотокартки ОСОБА_7 фотокартку ОСОБА_5 та передала його останній.

У подальшому - 21.03.2013 ОСОБА_5 , представившись ОСОБА_7 , звернулась до державного нотаріуса ОСОБА_8 з приводу прийняття спадщини, що залишилась після померлої ОСОБА_9 та повідомила нотаріусу завідомо неправдиву інформацію про те, що вона являється племінницею померлої, надала паспорт на ім`я ОСОБА_7 .

Державний нотаріус ОСОБА_8 , не будучи обізнаною про злочинні дії і наміри ОСОБА_5 , сприймаючи останню як ОСОБА_7 , зробила копії із наданих документів, завірила їх та завела спадкову справу № 165/2012 щодо майна померлої ОСОБА_6 .

Продовжуючи вчиняти протиправні дії, розуміючи необхідність долучення до спадкової справи № 165/2012 документу, який би підтверджував наявність родинного зв`язку між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , у період часу з 21.03.2013 до 25.07.2013 ОСОБА_5 вступила у попередню змову із невстановленою особою, яка на її прохання виготовила завідомо підроблений офіційний документ, а саме рішення Жовтневого районного суду м. Луганська від 31.05.2013 у справі № 317/1913/13-ц, відповідно до якого встановлено, що померла 19.01.2013 ОСОБА_6 є тіткою ОСОБА_7 .

Зазначене вище підроблене рішення суду, яким підтверджував фактично неіснуючий родинний зв`язок між ОСОБА_6 і ОСОБА_7 , до 25.07.2013 переданий державному нотаріусу ОСОБА_8 , яка не будучи обізнаною про його підроблення, долучила рішення Жовтневого районного суду м. Луганська від 31.05.2013 у справі № 317/1913/13-ц, до спадкової справи № 165/2012.

У подальшому - 25.07.2013 на підставі сформованої спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_6 , державний нотаріус ОСОБА_8 оформила свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване у реєстрі нотаріальних дій під № 4-1794 та Спадковому реєстрі під реєстраційним № 54787284, згідно із яким посвідчено, що спадкоємцем майна померлої ОСОБА_6 , яке складається із квартири АДРЕСА_1 , є ОСОБА_7 .

Того ж дня, нотаріусом на підставі виданого нею свідоцтва про право на спадщину за законом № 4-1794, проведено державну реєстрацію права власності на зазначену квартиру за ОСОБА_7 .

Продовжуючи вчиняти протиправні дії, з метою легалізації майна, одержаного злочинним шляхом, ОСОБА_5 25.07.2013, використовуючи документи на ім`я ОСОБА_7 , уклала договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 із ОСОБА_10 .

На підставі викладеного 16.06.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 209 КК України.
У зв`язку з тим, що санкція ч. 4 ст. 190 КК України, за якою оголошена підозра ОСОБА_5 , передбачає покарання у вигляді конфіскації майна, слідчий просила накласти арешт на належне підозрюваній майно та розглянути клопотання без повідомлення власника майна з метою забезпечення дієвості ініційованого заходу забезпечення кримінального провадження.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримала та просила йог задовольнити з наведених у ньому підстав.

Слідчий суддя, заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Статтею 131 КПК України арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Досліджуючи існування на момент розгляду клопотання про накладення арешту зазначених складових, слідчий суддя відмічає, що наданими стороною обвинувачення матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність у діях ОСОБА_5 ознак інкримінованих їй злочинів.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У силу ч.2 ст. 170 КПК арешт майна допускається серед іншого з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а також конфіскації майна як виду покарання.

Для реалізації встановленої законом мети відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК арешт накладається на майно підозрюваного, за наявності достатніх підстав вважати, що суд може призначити покарання у виді конфіскації майна.

У силу санкції ч.4 ст. 190 КК України, за якою ОСОБА_5 оголошено підозру, суд у разі визнання її винуватою у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, може застосувати додаткове покарання у виді конфіскації майна.

Крім того, ч.10,11 ст. 170 КПК визначено, що арешт накладається, зокрема, на нерухоме майно з метою заборони або обмеження користування та розпорядження ним у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що його незастосування призведе до втрати, зникнення, псування або передачі такого майна.

Матеріалами клопотання доведено, що частини квартири АДРЕСА_2 ; 15/100 частин квартири АДРЕСА_3 належать ОСОБА_5 , та квартира АДРЕСА_4 , що зареєстрована за чоловіком ОСОБА_5 - ОСОБА_11 є спільним сумісним майном подружжя, що свідчить про наявність права власності на цю квартиру за ОСОБА_5 . Отже, перелічене майно, що належить підозрюваній може підлягати конфіскації у разі застосування судом цього виду додаткового покарання, що свідчить про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого.

Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінальних правопорушень, за фактом вчинення яких здійснюється розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави для застосування ініційованого слідчим заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись вимогами ст. 131, 132, 167, 168, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 120 221 001 000 014 27 від 10.06.2022 за ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 209 КК України арешт на майно підозрюваної ОСОБА_5 , а саме на:

-частини квартири АДРЕСА_2 , що зареєстрована за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 );
-НОМЕР_3 частин квартири АДРЕСА_3 , що зареєстрована за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 );
-квартира АДРЕСА_4 , що зареєстрована за ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 )
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовжп`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1