Справа № 459/609/22
Провадження № 1-кс/459/336/2022
УХВАЛА

Іменем України
11 квітня 2022 року слідчий суддя Червоноградського міського суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення за її повідомленням від 04.03.2022 року та заявою від 16.03.2022 року та зобов`язати вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:
28.03.2022 року на розгляд слідчого судді поступила скарга ОСОБА_3 на бездіяльність Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області, яка полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР за її повідомленням від 04.03.2022 року, заявою від 16.03.2022 року та зобов`язати вчинити дії по внесенню відповідних відомостей. Скарга мотивована тим, що 16.03.2022 року ОСОБА_3 подала до Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області заяву про вчинення державним виконавцем Червоноградського відділення ДВС кримінального правопорушення, передбаченого ст.365-2 КК України. Цьому передувало подання нею 04.03.2022 року на підставі ст.214 КПК України повідомлення у Львівську обласну прокуратуру про вчинення даного правопорушення. Однак такі залишені без реагування. З огляду на наведене, просить визнати бездіяльністю невнесення Червоноградським РВП ГУ НП у Львівській області відомостей про кримінальне правопорушення за її повідомленням від 04.03.2022 року та заявою від 16.03.2022 року та зобов`язати вчинити дії по внесенню відповідних відомостей.

В судове засідання 11.04.2022 року ніхто не з`явився, а тому, відповідно до ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється. Через канцелярію суду скаржниця ОСОБА_3 подала клопотання про витребування з Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області матеріалів справи по її заяві та повідомленні та клопотання, яким просила проводити розгляд скарги у її відсутності та підтримання такої.
Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Розглядаючи скаргу у відсутності заявниці, слідчий суддя виходить з того, що за ч.1 ст.135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом: вручення повістки про виклик; надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком; здійснення виклику по телефону; здійснення виклику телеграмою.
Про обізнаність скаржниці про час розгляду скарги свідчить її клопотання від 11.04.2022 року, яке подане через канцелярію суду про повне підтримання скарги та розгляд такої у її відсутності. Таким чином, слідчий суддя вважає можливим розглянути справу у відсутності скаржниці.
Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення виходячи з наступного:
Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.
Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно частини 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.
Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про таке передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Відповідно до частини 1 статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Пунктом 1 глави 2 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, визначено, що до Реєстру вносяться відомості зокрема про час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
При цьому, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ того ж Положення про ЄРДР, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Також згідно із пунктом 14 глави 2 розділу ІІ Положення про ЄРДР, при внесенні до Реєстру відомостей про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (фабули), в обов`язковому порядку відображаються дата, час, адреса, місце, спосіб, знаряддя, засоби та інші особливості вчинення кримінального правопорушення, розмір збитків, прізвище фізичної особи (осіб) або дані про юридичну особу (осіб), яка (які) є потерпілою (потерпілими), дані про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, інші необхідні відомості.
Відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР .
Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.
Як вбачається з матеріалів по зверненню ОСОБА_3 , наведені в повідомленні та заяві про вчинення кримінального правопорушення інформація не містить достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів щодо наявності ознак кримінального правопорушення, тому таке звернення, зміст якого не відповідає вимогам ч.5 ст. 214 КПК України, не могло бути безальтернативною підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення щодо особи до ЄРДР, відтак в задоволенні скарги належить відмовити.
На підставі наведеного, керуючись ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, яка полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення за її повідомленням від 04.03.2022 року та заявою від 16.03.2022 року та зобов`язати вчинити дії - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання такої.

Слідчий суддя: ОСОБА_1