Справа № 461/962/22
Провадження № 1-кс/461/813/22
21.02.2022 року м.Львів
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2
Старший слідчий в особливо важких справах відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 за погодженням із прокурором другого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією країни та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Львівської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотання, в якому просить накласти арешт на об`єкт будівництва: «ВелоБескиди: розвиток пішохідно-трекінгової та велосипедної інфраструктури та будівництво оглядової вежі на території регіону Трускавець Орів Борислав Східниця», що полягатиме у тимчасовому позбавлені за ухвалою слідчого судді права на розпорядження та користування даним майном шляхом заборони проведення будь-яких будівельних робіт на вказаному об`єкті до 10.03.2022 включно.
У зазначений період вказані особи знаючи про те, що акти приймання виконаних будівельних робіт (форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) згідно з п. 91, 96 постанови Кабінету міністрів України від 01.08.2005 № 668 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві», п. 18 постанови КМУ № 1764 від 27.12.2001 «Про затвердження порядку державного фінансування капітального будівництва», п. 6.4, додатками Т і У Правил визначення вартості будівництва ДСТУ Б.Д.1.1.-1:2013, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 «Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013» та п. 4.2, 4.4, 4.5 договору від 02.09.2021 № 57 визначають вартість виконаних робіт і є підставою для проведення розрахунків між сторонами за виконані роботи, вносили до таких документи завідомо неправдиві відомості про обсяги та вартість виконаних будівельних робіт по об`єкту, вказуючи роботи, що фактично не виконувалися.
Після цього, на підставі вказаних завідомо підроблених офіційних документів здійснювались розрахунки між замовником та підрядником за роботи, які фактично не були виконані, а саме: здійснено перерахунок коштів у розмірі 9 880 035,40 гривень. У результаті вказаних злочинних дій перелічені особи заволоділи бюджетними коштами, чим заподіяли матеріальну шкоду державному фонду регіонального розвитку та місцевому бюджету.
Умовами п. 1.1 договору визначено, що підрядник зобов`язується власними силами і засобами, в обумовлений строк у відповідності до вимог і проектно-кошторисної документації, будівельних норм та правил виконати роботи на об`єкті: «ВелоБескиди: розвиток пішохідно-трекінгової та велосипедної інфраструктури та будівництво оглядової вежі на території регіону Трускавець Орів Борислав Східниця», а замовник зобов`язується прийняти і оплатити виконані роботи. Відповідно до графіка виконання робіт (додаток № 3 до договору) вказані роботи повинні підрядник зобов`язаний був виконати до 31.12.2021.
19.01.2022 слідчим у відповідності до положень ст.ст. 40, 110, 242, 243 КПК України винесено постанову про призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою встановлення факту невиконання, виду, обсягів та вартості невиконаних будівельних робіт.
10.02.2022 слідчий суддя за результатами розгляду клопотання слідчого погодженого прокурором виніс увалу про надання дозволу на проведення огляду об`єкта будівництва: «ВелоБескиди: розвиток пішохідно-трекінгової та велосипедної інфраструктури та будівництво оглядової вежі на території регіону Трускавець Орів Борислав Східниця». Строк дії вказаної ухвали 1 місяць, тобто до 10.03.2022.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
18.02.2022 слідчий, зважаючи на те, що об`єкт будівництва «ВелоБескиди: розвиток пішохідно-трекінгової та велосипедної інфраструктури та будівництво оглядової вежі на території регіону Трускавець Орів Борислав Східниця» це сукупність матеріальних об`єктів, що містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, виніс постанову про визнання зазначеного об`єкта будівництва речовим доказом. Вказаний об`єкт містить відомості про обставини, що підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні, зокрема, про обсяги та вартість невиконаних будівельних робіт.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, слідчий просить клопотання задоволити.
Слідчий у судове засідання не з`явився, оскільки у клопотанні просить суд проводити розгляд справи про накладення арешту на майно у його відсутності, а також без виклику власника майна. Клопотання підтримує та просить суд таке задоволити.
З метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання про накладення арешту на майно без виклику власника майна.
Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною 2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Умовами п. 1.1 договору визначено, що підрядник зобов`язується власними силами і засобами, в обумовлений строк у відповідності до вимог і проектно-кошторисної документації, будівельних норм та правил виконати роботи на об`єкті: «ВелоБескиди: розвиток пішохідно-трекінгової та велосипедної інфраструктури та будівництво оглядової вежі на території регіону Трускавець Орів Борислав Східниця», а замовник зобов`язується прийняти і оплатити виконані роботи. Відповідно до графіка виконання робіт (додаток № 3 до договору) вказані роботи повинні підрядник зобов`язаний був виконати до 31.12.2021.
19.01.2022 слідчим у відповідності до положень ст.ст. 40, 110, 242, 243 КПК України винесено постанову про призначення судової будівельно-технічної експертизи з метою встановлення факту невиконання, виду, обсягів та вартості невиконаних будівельних робіт.
10.02.2022 слідчий суддя за результатами розгляду клопотання слідчого погодженого прокурором виніс увалу про надання дозволу на проведення огляду об`єкта будівництва: «ВелоБескиди: розвиток пішохідно-трекінгової та велосипедної інфраструктури та будівництво оглядової вежі на території регіону Трускавець Орів Борислав Східниця». Строк дії вказаної ухвали 1 місяць, тобто до 10.03.2022.
18.02.2022 слідчий, зважаючи на те, що об`єкт будівництва «ВелоБескиди: розвиток пішохідно-трекінгової та велосипедної інфраструктури та будівництво оглядової вежі на території регіону Трускавець Орів Борислав Східниця» це сукупність матеріальних об`єктів, що містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у порядку та з підстав, передбачених ст.ст. 40, 84, 98, 99, 100, 110 КПК України, виніс постанову про визнання зазначеного об`єкта будівництва речовим доказом. Вказаний об`єкт містить відомості про обставини, що підлягають доказуванню у даному кримінальному провадженні, зокрема, про обсяги та вартість невиконаних будівельних робіт.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані. як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Ч. 7 ст. 237 КПК України передбачено, що при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Ч.2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Слідчим доведено, що метою накладення арешту на майно є забезпечення речових доказів. Арешт вище вказане майно, як тимчасово вилученого майна є розумним та співрозмірним обмеженням права власності щодо виконання завдання кримінального провадження відповідно до ст.2 КПК України.
Таким чином, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане.
Незастосування арешту майна із позбавленням права на відчуження та розпорядження, може привести до настання наслідків, які перешкоджатимуть збереженню речових доказів.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою збереження речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,
Накласти арешт на об`єкт будівництва: «ВелоБескиди: розвиток пішохідно-трекінгової та велосипедної інфраструктури та будівництво оглядової вежі на території регіону Трускавець Орів Борислав Східниця», що полягатиме у тимчасовому позбавлені за ухвалою слідчого судді права на розпорядження та користування даним майном шляхом заборони проведення будь-яких будівельних робіт на вказаному об`єкті до 10.03.2022 включно
Виконання ухвали покласти на старшого слідчого в особливо важких справах відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, які не викликались до суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1