Справа №463/4608/21
Провадження №1-кс/463/5602/21
У Х В А Л А
про арешт майна

08 вересня 2021 року Личаківський районний суд м. Львова

Cлідчий суддя - ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Львівського РУП №1 у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна, -

встановив:

слідчий звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням, погодженим прокурором, про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві приватної спільної часткової власності належить ОСОБА_5 РНОКПП НОМЕР_1 та ОСОБА_6 РНОКПП НОМЕР_2 , заборонивши будь-яким фізичним та юридичним особам вчинення будь-яких дій пов`язаних із переходом права власності, зокрема продажу через електронні торги вказаного майна, а також суб`єктам державної реєстрації або нотаріусам вчинення реєстраційних дій щодо вказаного майна, у тому числі вчинення державної реєстрації прав, внесення змін до записів Державного реєстру прав, скасування державної реєстрації прав, а також інших дій, що здійснюються в Державному реєстрі прав.

Клопотання обґрунтовує тим, що Львівським районним управлінням поліції №1 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000352 від 18.03.2021.

31 серпня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3, ч.4 ст.190, ч.2 ст.15 - ч.4 ст.190 КК України, що передбачає покарання у виді позбавлення волі від 5 до 12 років з конфіскацією майна.

В ході досудового розслідування на підставі аналізу витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.09.2021 встановлено, що ОСОБА_5 належить на праві приватної спільної часткової власності квартира АДРЕСА_1 .

Окрім цього, в ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що ОСОБА_5 перебуває в шлюбі із ОСОБА_6 .

Нормами статті 61 Конституції України визначено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Відповідно до вимог ч.1 ст.60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності. В той же час, відповідно до ч.2 ст.60 цього Кодексу вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності.

Одночасно із цим, ч.3 ст.368 ЦК України визначено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Так, згідно аналізу витягів з Реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.09.2021 вбачається, що ОСОБА_6 належить на праві приватної спільної часткової власності квартира АДРЕСА_1 , тому просить клопотання задовольнити.

При цьому, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання просить проводити без повідомлення власника вказаного майна.

В судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися, разом з тим просили розгляд клопотання про арешт майна проводити без їх участі.

Відповідно до ч.1, 2 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши представлені матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Львівським районним управлінням поліції №1 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000352 від 18.03.2021.

31 серпня 2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2, ч.3, ч.4 ст.190, ч.2 ст.15 - ч.4 ст.190 КК України, що передбачає покарання у виді позбавлення волі від 5 до 12 років з конфіскацією майна.

Відповідно до ч.1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.5 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

ОСОБА_5 належить на праві приватної спільної часткової власності квартира АДРЕСА_1 .

Враховуючи вищенаведене, оскільки вказане у клопотанні майно може підлягати конфіскації, так як ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні, зокрема кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, санкція якої дає достатні підстави вважати, що суд може призначити покарання у виді конфіскації майна, тому слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про накладення арешту є підставним та підлягає до задоволення, однак частково.

Як вбачається з матеріалів клопотання згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (інформаційні довідки №272968041 та №272968580 від 02.09.2021) квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на праві спільної часткової власності по 1/2 частці кожному. При цьому, підставою реєстрації права власності є договір купівлі-продажу квартири від 16.02.2016, що свідчить про те, що таким передбачено перехід права власності на нерухоме майно саме у спільну часткову, а не спільну сумісну власність. Крім цього, до матеріалів клопотання не додано жодних документів на підтвердження перебування ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у шлюбу, зокрема і на час набуття права власності на вказане майно.

Враховуючи наведене слідчий суддя приходить до висновку, що арешт слід накласти на належну саме підозрюваному ОСОБА_5 частку квартири АДРЕСА_1 .

Керуючись вимогами ст.ст.170-173, 309, 395 КПК України, -

постановив:

клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 , яка на праві приватної спільної часткової власності належить ОСОБА_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , заборонивши будь-яким фізичним та юридичним особам вчинення будь-яких дій пов`язаних із переходом права власності, зокрема продажу через електронні торги вказаного майна, а також суб`єктам державної реєстрації або нотаріусам вчинення реєстраційних дій щодо вказаного майна, у тому числі вчинення державної реєстрації прав, внесення змін до записів Державного реєстру прав, скасування державної реєстрації прав, а також інших дій, що здійснюються в Державному реєстрі прав.

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору та власнику майна - ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим з письмовим повідомленням заінтересованих осіб.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_1