УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2021 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважених службових осіб Хмельницької обласної прокуратури внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою від 09.12.2021 р., про вчинення крадіжки його паспорта працівником поліції 21.06.2021 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 по АДРЕСА_1 та надати йому копію витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На думку особи, яка подала скаргу, всупереч вимогам ст. 214 КПК України службові особи Хмельницької обласної прокуратури, не внесли відповідні відомості про вказані кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак, він вважає, що службовими особами Хмельницької обласної прокуратури, допущено протиправну бездіяльність.

ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги викладені у скарзі підтримав в повному обсязі, просив її задовольнити.

Наполягав на зобов`язанні саме уповноваженої службової особи Хмельницької обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР як суб`єкта, який має такі повноваження та до якого він звертався із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Уповноважена особа Хмельницької обласної прокуратури, у судове засідання не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про час та місце розгляду скарги.

Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.

На підставі положень ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення особи, яка її подала, прокурора, дійшов такого висновку.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, може бути оскаржена заявником, представником заявника,

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.

При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.

Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Згідно з ч.2 ст.8 та ч.5 ст.9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Такі приписи процесуального закону узгоджуються із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», якою зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Розглядаючи скаргу, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, висновки якого з цього приводу відображені, зокрема, в рішенні по справі «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine), №15007/02, пп.74-75, рішення від 7 грудня 2006), відповідно до якого сумлінність за ініціювання слідчих дій або відмову у кримінально-правовому переслідуванні особи повністю покладається на державу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. theUnitedKingdom) від 28 травня 1985, п.57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням.

Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР без належних на те підстав.

У п. 29 рішення Європейського суду з прав людини в справі Павлюлінець проти України (Заява № 70767/01) від 6 вересня 2005 року, суд висловив позицію, що право на порушення кримінальної справи проти третьої особи як таке не гарантується Конвенцією (Kubiszyn v. Poland, ухвала від 21 вересня 1999 року, заява N 37437/97).

За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.

Слідчий суддя установив, що ОСОБА_3 09.12.2021 р. направив до Хмельницької обласної прокуратури через адміністрацію ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор» направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення працівником ХРУП ГУНП в Хмельницькій області.

Відповідно до змісту вказаної заяви працівник ХРУП ГУНП Возборський 21.06.2021 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 по АДРЕСА_1 , викрав паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_3 .

Із наявної у матеріалах скарги відповіді Хмельницької обласної прокуратури №31/1-365-15 слідує, що указану заяву ОСОБА_3 обласною прокуратурою 17.12.2021 за вих. №31/1-8794 вих21 направлено для розгляду до ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому.

Водночас від Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області на запит слідчого судді надійшла відповідь від 22.12.2021 №20399/121/119-2021за підписом начальника ВРЗЗС СВ ОСОБА_5 про те, що указана заява ОСОБА_3 зареєстрована в ХРУП ГУНП в Хмельницькій області за №28962, перевірка за викладеними у ній фактами триває, кінцеве рішення не прийнято.

Досліджені матеріли свідчать про те, що аргументи ОСОБА_3 про вчинення працівником правоохоронного органу відносно ОСОБА_3 кримінального правопорушення, є необґрунтованими.

Доводи скарги про можливе вчинення кримінального правопорушення ґрунтуються на суб`єктивній незгоді скаржника із діями представника правоохоронного органу, який був присутній під час проведення обшуку під час досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Ініціювання кримінального переслідування особи, яка здійснює досудове розслідування) у кримінальному провадженні, забезпечує оперативний супровід кримінального провадження та діє у межах повноважень суперечить вимогам кримінального процесуального закону та є необґрунтованим застосуванням заходу кримінально-правового примусу.

За таких обставин, слідча (розшукова) і процесуальна діяльність вищевказаних суб`єктів владних повноважень в межах посадової дискреції не може бути підставою для їх кримінального переслідування.

Відтак, викладені у заяві ОСОБА_3 твердження про наявність ознак кримінально караної поведінки у діях працівника правоохоронного органу не є повідомленням про злочин, і не містить конкретних та достатніх даних про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, слідчим суддею не встановлено обставини, що свідчать про вчинення особою, на яку вказує ОСОБА_3 ,. кримінального правопорушення.

Жодних обґрунтованих посилань на підтвердження вказаних обставин скарга та долучені до неї матеріали не містять.

А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1