Справа № 643/579/22
Провадження № 1-кс/643/267/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2022 року слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні зали суду клопотання слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0006632 від 13.12.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0006632 від 13.12.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, в обґрунтування якого зазначив, що до СВ Московського ВП ГУ НП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_4 , про те, що 12.12.2019 в період часу з 09 год. 35 хв. по 17 год. 40 хв., невстановлена особа, шляхом підбору ключа, проникла до квартири АДРЕСА_1 , звідки таємно викрала грошові кошти. Жодній особі повідомлення про підозру не вручалось.

Слідчий просив суд продовжити строк досудового розслідування у цьому провадженні, оскільки вважає за необхідне провести деякі слідчі (розшукові) дії, які не були проведені у встановлений законом строк з об`єктивних причин.

До суду від слідчого надійшла заява про розгляд клопотання у його відсутність.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання про продовження строку досудового розслідування та дослідивши додані до нього матеріали вважає його таким, що не підлягає задоволенню.

З наданих матеріалів убачається, що під час досудового розслідування проведено ряд слідчих дій, направлених на виконання завдань кримінального провадження, однак позитивного результату отримано не було. В обґрунтування доводів клопотання слідчим не додано доказів об`єктивної неможливості провести необхідні слідчі (розшукові) дії в установлений законом строк. Слідчий у своєму клопотанні також не вказував на призначення судових експертиз, які наразі ще не проведені, надання слідчим або прокурором яких-небудь доручень, які наразі ще не виконані, або інших обставин, які могли б обґрунтувати неможливість проведення повного та всебічного досудового розслідування у строк.
Згідно зі ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження. Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Частинами 1, 4 ст. 294 КПК України встановлено, що якщо досудове розслідування злочину або кримінального проступку до моменту повідомлення особі про підозру неможливо закінчити у строк, зазначений в абзаці другому частини першої статті 219 цього Кодексу, вказаний строк може бути неодноразово продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора або слідчого, погодженого з прокурором, на строк, встановлений пунктами 1-3 частини другої статті 219 цього Кодексу.
Необхідність продовження строку досудового розслідування вказаного кримінального провадження слідчий обґрунтовує необхідністю встановити осіб, причетних до вчинення злочину.
Однак, у клопотанні не наведено обставин, що перешкоджали слідчому здійснити зазначені ним процесуальні дії в межах досудового розслідування кримінального провадження, строки якого неодноразово продовжувалися.
До того ж, вказані в клопотанні слідчого обставини вже були предметом дослідження слідчим суддею в ході розгляду попереднього клопотання, що мало місце 09.07.2021.
Так, з наданих матеріалів убачається, що в ході досудового розслідування ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 09.07.2021 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні було продовжено до 23.01.2022.
З 09.07.2021 слідчим у кримінальному провадженні не виконано жодної слідчої (розшукової) дії.
У клопотанні не наведено будь-яких конкретних обставин, які б могли вплинути на ефективність досудового розслідування. Зазначені слідчим підстави для продовження строку досудового розслідування мають формальний характер. Продовження строку досудового розслідування у клопотанні зовсім не обґрунтоване.
Статтею 28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Відповідно до статті 113 КПК України процесуальні строки це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.
Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Конституційний Суд України в рішенні у справі про розгляд судом окремих постанов слідчого від 30 січня 2003 року вказав, що поняття "розумний строк досудового слідства" є оціночним, тобто таким, що визначається у кожному конкретному випадку з огляду на сукупність усіх обставин вчинення і розслідування злочину (злочинів). Визначення розумного строку досудового слідства залежить від багатьох факторів, включаючи обсяг і складність справи, кількість слідчих дій, число потерпілих та свідків, необхідність проведення експертиз та отримання висновків тощо.
Обов`язковість урахування цілого ряду конкретних обставин справи при визначенні розумності строку зумовила також необхідність вироблення Європейським судом переліку взаємопов`язаних критеріїв.
Згідно з практикою Європейського Суду, розумність тривалості провадження повинна визначатись з урахуванням відповідних обставин справи та з огляду на такі критерії, як, зокрема, складність справи, поведінка заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення у справах "Пелісьє і Сассі проти Франції" та "Філіс проти Греції").
Крім того, слідчий суддя приймає до уваги п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі "Михалкова та інші проти України", в якому зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.
У рішенні по справі ЄСПЛ "Меріт проти України" ЄСПЛ зазначив, що стаття 13 гарантує ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі в разі порушення положень статті 6 параграфа 1 щодо розгляду справи упродовж розумного строку (див. рішення у справі "Кудла проти Польщі", N 30210/96, параграфи 157-159). Суд повторює, що засіб є "ефективним", якщо він може бути використаний або для прискорення винесення судом рішення у справі, або для забезпечення заявника відповідним відшкодуванням за затримку, яка вже допущена.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, серед іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування.
З вищевикладеного можливо зробити висновок, що органом досудового розслідування не здійснюється швидке, повне та неупереджене розслідування кримінального провадження, що не відповідає завданню кримінального провадження.
З урахуванням зазначеного слідчий суддя вважає, що в даному випадку відсутня доцільність продовження строку досудового розслідування, оскільки слідчим не доведено обґрунтованість заявленого клопотання та можливість вчинення ефективних слідчих дій, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.
Як установлено ч. 4 ст. 295-1 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування до повідомлення особі про підозру у разі його протиправності та необґрунтованості.
Частинами 6, 9 ст. 295-1 КПК України передбачено, що про відмову у задоволенні клопотання про продовження строку досудового розслідування слідчим суддею постановляється вмотивована ухвала. Ухвала слідчого судді, прийнята за результатами розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування, оскарженню не підлягає.
Згідно ч. 7 ст. 295-1 КПК України у разі відмови слідчим суддею у продовженні строку досудового розслідування прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення цього досудового розслідування, зобов`язаний протягом п`яти днів здійснити одну з дій, передбачених частиною другою статті 283 КПК України.
Керуючись ст. ст. 9, 219, 294, 295-1, 309, 372 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Харківського РУП №2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні №0006632 від 13.12.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1