Провадження №1-кс/369/2310/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2021 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001735 від 24.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001735 від 24.08.2021 року за підозрою ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.08.2021 близько 23 години 20 хвилин ОСОБА_4 перебував поблизу території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , де між ним та ОСОБА_9 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин відбувся конфлікт, в ході якого у ОСОБА_4 , виник кримінально протиправний умисел, спрямований на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 .
Реалізуючи свій кримінально протиправний умисел, направлений на умисне спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , ОСОБА_4 23.08.2021 близько 23 години 20 хвилин, перебуваючи поблизу території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , підійшов до ОСОБА_9 і, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки та бажаючи їх настання, умисно та цілеспрямовано наніс ОСОБА_9 один удар кулаком правої руки в область голови, від чого останній впав на землю та втратив свідомість.
Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_9 наступні тілесні ушкодження: крововиливи під оболонки та в речовину головного мозку, перелом кісток склепіння та основи черепу, внаслідок яких ОСОБА_9 помер в реанімаційному відділенні Бородянської ЦРЛ.
Таким чином, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України (у вчиненні умисного тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння), обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець смт. Пісківка Бучанського району Київської області, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , громадянин України, з повною загальною середньою освітою, неодружений, непрацюючий, раніше не судимий.
Старшим слідчим СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 . 28.08.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Причетність підозрюваного ОСОБА_4 до даного кримінального правопорушення підтверджується зібраними на даний час матеріалами кримінального провадження, а саме:
- показами свідка ОСОБА_10 від 25.08.2021;
- показами свідка ОСОБА_11 від 27.08.2021;
- показами свідка ОСОБА_12 від 27.08.2021;
- показами свідка ОСОБА_13 від 27.08.2021;
- показами свідка ОСОБА_14 від 27.08.2021;
- протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_11 від 27.08.2021;
- протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_12 від 27.08.2021;
- протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_13 від 27.08.2021;
- протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_14 від 27.08.2021;
- іншими матеріалами кримінального провадження.
Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому за погодженням з прокурором звернутися з клопотанням до суду про обрання запобіжного заходу у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Статтею 177 КПК України серед іншого передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Під час судового засідання прокурор Бородянського відділу Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.
Під час судового засідання підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_6 , щодо задоволення клопотання заперечували та просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.
Дослідивши матеріали клопотання та доданих до нього документів, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001735 від 24.08.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
28.08.2021 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_4 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за ступенем тяжкості є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосованим до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
В заявленому клопотанні про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчим в клопотанні зазначено, що підозрюваний може:
- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;
- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що останній не має постійного місця роботи, не одружений, малолітніх дітей на утриманні не має, відповідно відсутні стійкі соціальні зв`язки, у зв`язку з чим, усвідомлюючи невідворотність реального покарання, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності за злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років позбавленням волі (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне:
- підозрюваний не має постійного офіційного працевлаштування;
- підозрюваний має постійне місця проживання;
- підозрюваний не має міцних соціальні зв`язки, а саме: не одружений, неповнолітні діти або літні батьки на утриманні відсутні.
Враховуючи ці обставини, тяжкість вчиненого ним злочину, слідчий суддя вважає, що існують достатні підстави для існування ризику переховування підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може впливати на свідків у кримінальному провадженні. Даний ризик обґрунтовується тим, що злочин, в якому підозрюється ОСОБА_4 був вчинений із застосуванням насильства, що підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами в сукупності, тому існує реальний ризик того, що ОСОБА_4 може впливати на свідків змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань. Крім того, слід зазначити, що ОСОБА_4 проживає в одному населеному пункті із безпосередніми свідками кримінального правопорушення, один із свідків ОСОБА_10 , є його рідним братом, з яким від спільно проживає. Такими своїми діями підозрюваний перешкоджатиме кримінальному провадженню. Враховуючи викладене слідчий суддя вважає, що вказаний ризик є реально існуючим.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином, оскільки досудове розслідування триває, на даний час не виконані всі слідчі дії, спрямовані на отримання та перевірку доказів.
Оскільки слідчим в клопотанні не зазначено шляхом вчинення яких саме дій ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя вважає існування відповідного ризику не може будуватись лише на припущеннях слідчого та прокурора. Таким чином слідчий суддя не вважає вказаний ризик реально існуючим.
Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Оскільки під час досудового розслідування підозрюваному стали відомі анкетні дані та місце проживання свідків, що свідчить про можливість ОСОБА_4 , з метою уникнення відповідальності, незаконно впливати на них.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , окрім вище викладених обставин, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 178 КПК України враховує наявність доказів, що обґрунтовують підозру, які свідчать про обґрунтованість вказаних в клопотанні обставин, вік та стан здоров`я підозрюваного та відсутність судимостей, міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі відсутність в нього дружини та утриманців, відсутність постійного місця роботи.
Питання щодо доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягає дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.
Також слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк від 7 до 10 років позбавлення волі, раніше не судимий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , підозра про вчинення ОСОБА_4 злочину є обґрунтованою, але при цьому слідчим та прокурором не наведено доказів, які б свідчили про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який є винятковим запобіжним заходом, не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, тому суд, враховуючи положення ст.ст. 177, 178 КПК України, приходить до переконання про необхідність застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з метою запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Відповідно до практики Європейського суду з захисту прав людини, рішення суду повинне забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Таким чином, вважаю, що в задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід відмовити та застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, який забезпечить належне виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Відповідно до ст. 181 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184,193,194, 196, 197, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001735 від 24.08.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, неодруженого, маючого середню освіту, непрацюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 58 (п`ятдесят вісім) діб, тобто до 27 жовтня 2021 року (включно).

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 58 діб до 27 жовтня 2021 року (включно) наступні обов`язки:

- не відлучатися з місця проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, слідчого судді до суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному провадженні;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за межі території України, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1