Справа № 450/3694/21 Провадження № 1-кс/450/632/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2021 року слідчий суддя Пустомитівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити клопотання т.в.о. слідчого СВ ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратура Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Т.в.о. слідчого СВ ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Пустомитівської окружної прокуратура Львівської області ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на автомобіль марки «Nissan» моделі «Qashqai» номерний знак НОМЕР_1 , що згідно з реєстраційними документами належить ОСОБА_5 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 .
Мотивує клопотання тим, що 05 вересня 2021 року близько 17 год. 50 хв. на 566 км + 760 м автодороги «Київ Чоп» поблизу с. Раковець Пустомитівського району Львівської області відбулася ДТП за участю автомобіля марки «Volkswagen» моделі «Caddy» номерний знак НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_6 та транспортного засобу марки «Nissan» моделі «Qashqai» номерний знак НОМЕР_1 під керуванням водій ОСОБА_5 , внаслідок якої пасажир останньої ОСОБА_7 та водій ОСОБА_6 отримали тілесні ушкодження.
06 вересня 2021 року автомобіль марки «Nissan» моделі «Qashqai» номерний знак НОМЕР_1 , що згідно з реєстраційними документами належить ОСОБА_5 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Зазначає, що на даний час у даному кримінальному провадженні проводиться досудове розслідування та існує необхідність у накладенні арешту на автомобіль марки «Nissan» моделі «Qashqai» номерний знак НОМЕР_1 для проведення експертиз і недопущення відчуження такого, знищення слідів кримінального правопорушення.
Враховуючи наведене, просить клопотання задовольнити. Крім того, місцем зберігання вказаного транспортного засобу просив визначити майданчик тимчасового утримання за адресою м. Львів, вул. Авіаційна, буд. 7.
Т.в.о. слідчого СВ ВП № 2 ЛРУП № 3 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 та прокурор Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду, у засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, клопотань про розгляд справи за їх відсутності або про відкладення судового розгляду не подали.
Власник майна ОСОБА_5 в судовому засіданні просила передати їй арештовуваний транспортний засіб на відповідальне зберігання або зобов`язати уповноважену особу органу національної поліції зберігати такий на території відділу поліції або на будь-якій безкоштовній автостоянці.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Розглянувши матеріали клопотання з доданими до нього письмовими доказами та процесуальними документами, приходжу до наступних висновків.
Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
Згідно вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
У відповідності до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень ст. 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої ст. 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст. 172 КПК України визначено, шо клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, якщо клопотання подано ним, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя має право за клопотанням учасників розгляду або за власною ініціативою заслухати будь-якого свідка чи дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про арешт майна.
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06 вересня 2021 року стверджується, що 06 вересня 2021 року в ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, відкрито кримінальне провадження № 0000122.
Відповідно до протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 06 вересня 2021 року ДТП сталася 05 вересня 2021 року близько 17 год. 50 хв. на 566 км + 760 м автодороги «Київ Чоп» поблизу с. Раковець Пустомитівського району Львівської області. Протоколом також стверджується, що внаслідок слідчої дії вилучено, зокрема автомобіль марки «Nissan» моделі «Qashqai» номерний знак НОМЕР_1 , який поміщено на автостоянку за адресою м. Львів, вул. Авіаційна, буд. 7.
Постановою про визнання речовим доказом, винесеною т.в.о. слідчого СВ ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 06 вересня 2021 року, згаданий транспортний засіб визнаний речовим доказом.
Окрім цього, суд зазначає, що накладення арешту згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України є тимчасовим позбавленням права на відчуження, розпорядження та/або користування майном. Відтак, суд має встановлювати строк дії ухвали про арешт майна.
З врахуванням наведеного вище, враховуючи правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, приходжу до висновку, що клопотання т.в.о. слідчого СВ ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 слід задовольнити та накласти арешт на автомобіль марки «Nissan» моделі «Qashqai» номерний знак НОМЕР_1 , що згідно з реєстраційними документами належить ОСОБА_5 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , для збереження речового доказу та проведення необхідних експертиз у кримінальному провадженні строком 30 діб.
Крім цього, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити власнику транспортного засобу ОСОБА_5 право звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту у випадках, передбачених ст. 174 КПК України, зокрема арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Щодо визначення місцем зберігання вказаного транспортного засобу майданчик тимчасового утримання за адресою АДРЕСА_2 , слід зазначити наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Як попередньо зазначалося, місце зберігання згаданого транспортного засобу визначено т.в.о. слідчого під час вилучення такого.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Згідно ч. 5 ст. 40 КПК України слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.
Враховуючи те, що визначення місця зберігання речових доказів не належить до повноважень слідчого судді під час розгляду клопотання про накладення арешту майна, в задоволенні клопотання в даній частині слід відмовити.
Вказані вище висновки суду стосуються також прохання ОСОБА_5 передати їй арештовуваний транспортний засіб на відповідальне зберігання або зобов`язати відповідальну особу органу поліції зберігати такий на безкоштовній автостоянці.
Керуючись ст.ст. 26, 40, 100, 170-173, 175, 309, 370-372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання т.в.о. слідчого СВ ВП № 3 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Пустомитівської окружної прокуратура Львівської області ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити частково.
Накласти арешт на автомобіль марки «Nissan» моделі «Qashqai» номерний знак НОМЕР_1 , що згідно з реєстраційними документами належить ОСОБА_5 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , для збереження доказу і проведення необхідних експертиз, строком 30 діб.
У задоволенні іншої частини клопотання відмовити.
Роз`яснити власнику майна ОСОБА_5 право звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту у випадках, передбачених ст. 174 КПК України, зокрема арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1