справа № 334/7220/19
н/п 1-кп/336/628/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 вересня 2021 року м. Запоріжжя
Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України,
ВСТАНОВИВ:
До суду після апеляційного перегляду надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 , за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, разом із матеріалами кримінального провадження.
В підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, в яке викликати учасників судового провадження.
Прокурором також заявлено клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке мотивовано тим, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких злочинів, а ризики переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого, свідка, вчинення іншого кримінального правопорушення, продовжують існувати.
Обвинувачений та захисник також вважали за можливе призначити справу до судового розгляду, судовий розгляд просили здійснювати колегією суддів.
Щодо клопотання прокурора сторона захисту вважала за можливе застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час. Зокрема, захисник вказав на відсутність ризиків - адже одна потерпіла померла, на іншого обвинувачений не має наміру впливати. Крім того обвинувачений має постійне місце проживання, був офіційно працевлаштований, за ним зберіглося місце роботи. Обвинувачений зазначив, що має на утриманні дочку, яка проживає у Донецькій області, а він сплачує аліменти на її утримання. Має він і сина, який мешкає окремо.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, перевіривши матеріали, суд дійшов висновку про можливість призначення кримінального провадження до судового розгляду.
Ознайомившись із матеріалами обвинувального акту та наданими документами кримінального провадження, колегія суддів не встановила підстав для прийнятті рішення про повернення обвинувального акту прокурору, закриття провадження для справи чи направлення обвинувального акту до відповідного суду для визначення підсудності.
Згідно з ч. 3 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних.
Через відсутність відповідного клопотання обвинуваченого, якому відповідно до ч.3 ст. 31, ст. 384 КПК було роз`яснено його право на розгляд справи судом присяжних, розгляд справи слід здійснювати колегіально, обставини справи не вимагають її судового розгляду у закритому судовому засіданні.
Ґрунтуючись на матеріалах кримінального провадження, необхідним є виклик учасників кримінального провадження, а саме прокурора, потерпілого, обвинуваченого та його захисника.
При вирішенні клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України суд під час підготовчого провадження за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
за положеннями ст. 331 КПК під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.
Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу (ч.2 ст. 331 КПК України).
Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи тощо.
Як вбачається з наданих суду матеріалів, щодо ОСОБА_6 на стадії досудового розслідування, було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. вказаний запобіжний захід неодноразово продовжувався як на під час досудового розслідування, так і під час судового розгляду кримінального провадження. Востаннє строк тримання обвинуваченого під вартою був продовжений ухвалою колегію суддів Запорізького апеляційного суду до 23 вересня 2021 року, яка не знайшла підстав для прийняття іншого рішення.
Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу слідчий суддя має пересвідчитися у тому, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.
В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Колегія суддів погоджується з доводами прокурора про необхідність продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зокрема через наявність ризику незаконного впливу на потерпілого ОСОБА_8 та свідків, які ще не допитані судом під час здійснення нового судового розгляду.
Є безпідставним посилання захисника на відсутність свідків у кримінальному провадженні, адже на наявність свідків підтверджується п.п. 21-25 розділу реєстру матеріалів досудового розслідування.
При цьому суд відхиляє доводи захисника про відсутність даних про незаконний вплив на потерпілого та свідків, адже запобіжний захід саме спрямований на те, щоб запобігти таким діям з боку обвинуваченого.
Враховуючи позицію обвинуваченого, яка відповідно до матеріалів кримінального провадження полягає у тому, що саме ОСОБА_8 скоїв вбивство ОСОБА_9 , колегія суддів вважає, що лише запобіжний захід у вигляді тримання обвинуваченого під вартою зможе усунути ризик незаконного тиску на потерпілого ОСОБА_8 .
Колегія суддів погоджується із доводами адвоката, що суворість можливого покарання не може бути єдиною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, проте, як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року, суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні наявних ризиків.
Суд враховує, що захисник та обвинувачений просили змінити останньому запобіжний захід на більш м`який, однак суду не надали будь-яких посилань, які б свідчили про зменшення тих ризиків, які існували раніше. Ті ж обставини, на які посилається сторона захисту (наявність у обвинуваченого постійного місця проживання, офіційного працевлаштування та дітей на його утриманні), були предметом неодноразової оцінки судів обох інстанцій, а отже не можуть бути розцінені як такі, що безумовно свідчать на користь звільнення обвинуваченого з-під варти.
У зв`язку з тим, що формулювання предявленого обвинувачення стосується дій, пов`язаних з насильством, які призвели до смерті людини, на думку суду, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України ОСОБА_6 не слід визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.
Керуючись ст.ст. 314-316, 392 КПК України, суд
У Х В А Л И В :
Призначити судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України на 05 жовтня 2021 року о 14-00 годині, який відбудеться в залі судових засідань Шевченківського районного суду м. Запоріжжя.
Справу розглядати колегіально судом у складі трьох суддів у відкритому судовому засіданні.
В судове засідання викликати учасників судового провадження в порядку, передбаченому ст.ст. 135-139 КПК України.
Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто по 18 листопада 2021 року включно.
Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя до Запорізького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.
Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_1
судді: ОСОБА_2
ОСОБА_3