У Х В А Л А
01 вересня 2021 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
представника потерпілих ОСОБА_4 ,
обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000239 від 11.02.2020 по обвинуваченню
ОСОБА_5 , за ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 258, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 258 КК України, ОСОБА_6 , за ч. 2 ст. 258 КК України, ОСОБА_7 , за ч. 2 ст. 258 КК України,

В С Т А Н О В И В:
У провадження Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло вищезазначене кримінальне провадження.

31 серпня 2021 року через канцелярію суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_10 про залучення перекладача, яке обґрунтовано тим, що ОСОБА_7 є вірменином, українською мовою не володіє, частково володіє російською мовою, якою спілкується в побуті, а тому є необхідність залучити для участі у судовому засіданні перекладачів з української мови на вірменську та російську мови.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_10 підтримала своє клопотання з підстав, викладених у ньому, просила його задовольнити.

Інші учасники судового провадження підтримали клопотання адвоката ОСОБА_10 .

Прокурор заперечив проти задоволення клопотання, зазначивши, що ОСОБА_7 отримав громадянство України, для чого однією з умов було володіння державною мовою на побутовому рівні. Щодо нерозуміння обвинуваченим юридичної термінології, то тлумачення юридичних термінів покладається не на перекладача, а на захисника обвинуваченого. Зазначив, що під час розгляду судами інших проваджень, зокрема Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська, при обранні запобіжного заходу ОСОБА_7 не клопотав про залучення йому перекладача. Вважав, що клопотання не підлягає задоволенню, оскільки для цього немає підстав.

Представник потерпілого підтримав думку прокурора.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, дійшов такого висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 68 КПК України, в разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).
Відповідно до ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків і вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами.
Враховуючи зазначене, питання про дотримання вимог ст. 29 КПК України щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Разом з цим, як убачається з матеріалів судового провадження № 641/10378/20 ОСОБА_7 є громадянином України з 2004 року, постійно проживає в Україні, даних щодо його тривалого проживання поза межами країни в матеріалах справи відсутні, крім того у попередніх судових засіданнях ОСОБА_7 надавав відповіді на поставлені судом українською мовою питання, розуміючи їх зміст, згідно клопотання захисника обвинувачений спілкується російською мовою в побуті.

Також, суд звертає увагу, що питання залучення ОСОБА_7 перекладачів як на досудовому розслідуванні, так і під час судового провадження, неодноразово були предметом розгляду судів першої та апеляційної інстанцій, під час якого надавалася оцінка аргументам сторони захисту обвинуваченого ОСОБА_7 з цього приводу.

Вирішуючи клопотання про залучення перекладача суд також бере до уваги, що згідно із п. 5 ч. 2 ст. 9 Закону України «Про громадянство України» (чинний на час набуття ОСОБА_7 громадянства України), умовою для прийняття до громадянства Україниє володіння державною мовою або її розуміння в обсязі, достатньому для спілкування.

Також, суд не вважає посилання захисника ОСОБА_10 на те, що використання юридичної термінології під час судового засідання не може прирівнюватися до побутового спілкування, достатніми для обґрунтування необхідності залучення обвинуваченому перекладачів, оскільки для надання правової допомоги та роз`яснення суті юридичної термінології є захисники.
ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «К. проти Франції» від 07 грудня 1983 року зазначив, що Конвенційне право на допомогу перекладача, що міститься в підпункті е) пункту 3 статті 6, очевидно, може бути застосоване тільки в тому випадку, коли обвинувачений не розуміє мови, використовуваної в суді, чи не розмовляє нею.
Таким чином, суд вважає, що необхідність в залученні перекладачів відсутня, у зв`язку з чим клопотання адвоката ОСОБА_10 є безпідставним та задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 26, 29, 68, 314 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:
Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_10 про залучення перекладача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1