Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/181/22
Провадження № 1-кс/711/84/22
У Х В А Л А

11.01.2022 м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання слідчого СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у рамках кримінального провадження № 0000002 , відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

в с т а н о в и в :

Слідчий СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, за погодженням прокурора відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 , що внесене у кримінальному провадженні № 0000002 , відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про арешт майна, а саме, - автомобіля «ВАЗ 21154», реєстраційний номер НОМЕР_1 , володільцем якого являється ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони користування та розпорядження цим майном.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Статтею 131 КПК України визначено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження визначено арешт майна, який згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України допускається з метою забезпечення : збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною третьою статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі, предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 40 КПК України слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до вимог ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено: 1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог; 2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.

Разом з тим, як вбачається з самого клопотання, його ініціатором є слідчий СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_5 , проте воно не відповідає вимогам ст. 40, ст. 171 КПК України, оскільки в ньому відсутній підпис слідчого.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на те, що відповідно до п. 25 ч.1 ст. 3 КПК, учасники кримінального провадження - сторони кримінального провадження, потерпілий, його представник та законний представник, цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач та його представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, особа, стосовно якої розглядається питання про видачу в іноземну державу (екстрадицію), заявник, у тому числі викривач, свідок та його адвокат, понятий, заставодавець, перекладач, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, секретар судового засідання, судовий розпорядник.

Частиною другою статті 64-2 КПК України визначено, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна. Таким чином, нормами КПК передбачено, що стосовно майна третьої особи, із клопотанням про арешт такого майна, може звертатися лише прокурор.

Отже, як на думку слідчого судді, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є учасником кримінального провадження третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, у розумінні п. 25 ч. 1 ст. 3 КПК України, а тому слідчий органу досудового розслідування є суб`єктом, який не має відповідних повноважень на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна третьої особи, оскільки, частиною другою статті 64-2 КПК України чітко визначено, що стосовно майна третьої особи, із клопотанням про арешт такого майна, може звертатися лише прокурор.

Крім того, матеріали клопотання не містять об`єктивну інформацію про реєстрацію у відповідних органах транспортного засобу за певною особою.

Також слідчий суддя звертає увагу, що подія ДТП мала місце 01.01.2022р., клопотання надійшло до суду 10.01.2022р. При цьому, відсутні підтвердження направлення клопотання до слідчого судді у строки, передбачені ч.5 ст. 171 КПК України. Крім того, не наведені обставини пропуску строку звернення до слідчого судді, не надані докази поважності причин несвоєчасного звернення до слідчого судді та відсутнє відповідне клопотання щодо поновлення/продовження таких строків.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Таким чином, зазначені вище обставини свідчать про неможливість вирішення клопотання по суті, а тому його слід повернути прокурору для виконання вимог, ст.ст. 64-2, 171 КПК України, встановивши йому строк для усунення недоліків 72 години з моменту отримання повного тексту даної ухвали.

Перелічені недоліки є суттєвими для вирішення відповідного клопотання.

При цьому, як на думку слідчого судді, в разі доцільності/необхідності прокурора звернутися до слідчого судді з відповідним, окремим клопотанням, визначення саме такого строку є достатнім для виконання вимог ст.ст. 36, 40, 64-2, 171 КПК України, враховуючи категорію справи, перелік майна та графік роботи органів прокуратури і досудового розслідування.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 3, 9, 22, 26, 40, 64-2, 107, 170-173 КПК України слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СУ ГУ Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у рамках кримінального провадження № 0000002 , відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.01.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, - повернути прокурору.

Прокурору, у разі звернення до слідчого судді із окремим клопотанням про арешт майна, необхідно виконати вимоги, ст. ст. 64-2, 171 КПК України, встановивши йому для цього строк - 72 години з моменту отримання повного тексту даної ухвали.

Копію ухвали надіслати прокурору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1