Справа № 643/1011/22
Провадження № 1-кс/643/431/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.01.2022 м.Харків
Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,-

ВСТАНОВИВ:

З наданих матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000250 від «24» січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 24.01.2022 близько 03 год., 30 хв., точний час в ході досудового розслідування не встановлений, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із іншою невстановленою особою, перебуваючи за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 21, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, повторно, з метою незаконного особистого збагачення за рахунок чужого майна, з метою реалізації свого спільного злочинного умислу, направленого на проникнення до іншого приміщення, з метою подальшого викрадення всього цінного майна, підійшли до приміщення відділення №1 ПТ "ЛОМБАРД БАЗІС".

Далі, ОСОБА_4 , діючи узгоджено із невстановленою особою, згідно попередньої домовленості, групою осіб, з метою спільного незаконного збагачення за рахунок чужого майна, переслідуючи при цьому корисливий мотив, усвідомлюючи суспільно-небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки пошкодили захисний ролет та розбили скло двома цеглами, після чого незаконно проникли до приміщення, в якому знаходилось майно ПТ "ЛОМБАРД БАЗІС". Надалі, ОСОБА_4 та невстановлена особа, реалізуючи раніше виниклий злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, переслідуючи при цьому корисливу мету, усвідомлюючи протиправність своєї поведінки та бажаючи діяти саме таким чином направились до місця, де знаходився сейф із грошовими коштами в сумі 28030 грн., після чого винесли його з приміщення відділення, тобто незаконно ними заволоділи.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 та невстановлена особа, бажаючи отримати можливість розпорядитись викраденим, не бажаючи бути виявленими на місці скоєння злочину, почали рухатись у бік арки житлового будинку 21 по вул. Валентинівській у м. Харкові, однак, їх злочинні дії стали очевидними для свідка, який кричав ОСОБА_4 та невстановленій особі, щоб вони припинили свої злочинні дії. ОСОБА_4 та невстановлена особа, розуміючи, що їх дії стали явними, ігноруючи крики свідка, з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном зникли, обернувши його на свою користь, і розпорядившись ним у подальшому на власний розсуд, чим спричинили ПТ "ЛОМБАРД БАЗІС" матеріальний збиток на загальну суму 28030 грн.

Своїми умисними діями ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.186 КК України відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням в інше приміщення.

24.01.2022 о 03 год. 42 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, та 24.01.2022 о 18:15 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.186 КК України.

Також, 24.01.2022 в період часу з 06:10 до 06:45 за адресою: АДРЕСА_1 та 23А слідчим проводився огляд місця події під час якого виявлено та вилучено рукавиці чорного кольору з прорезиненими елементами червоного кольору на внутрішній частині.

Прокурор зазначає, що постановою слідчого 24.01.2022 зазначені вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному проваджені та на даний час їх володільця не встановлено, однак вони можуть належати підозрюваному ОСОБА_4 або невстановленій особі.

На підставі викладеного прокурор просить клопотання задовольнити, оскільки вилучене майно може зберігати на собі сліди кримінального правопорушення та містити інші відомості, які можуть бути використані, як доказ фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому є необхідність у збереженні цих речових доказів.
В судове засідання прокурор не з`явився, подав заяву у якій просив клопотання задовольнити та розглянути за його відсутності.
Враховуючи, що власник тимчасово вилученого майна не відомий, суд позбавлений можливості здійснити його виклик, тому розгляд даного клопотання проведено без участі власника майна.
Дослідивши клопотання й додані матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.
Відповідно до ч.5 ст.171 КК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Дане клопотання подано до суду 25.12.2021, тобто в день вилучення майна, тому строк для подачі клопотання дотримано.
Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення наведено достатнє обґрунтування на підтвердження факту вчинення кримінального правопорушення, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, вилучене майно має статус тимчасово вилученого, обставин, які б вказували на безпідставність його вилучення не встановлено.
Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
На переконання слідчого судді, вилучене майно, відповідають вимогам ст.98 Кримінального процесуального кодексу України щодо речових доказів, оскільки наявні достатні підстави вважати, що вони могли зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Враховуючи наведені обставини, слідчий суддя погоджується із доводами прокурора щодо необхідності накладення арешту, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, на теперішній час здійснюється досудове розслідування, є достатні підстави вважати, що вилучене майно містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема проведення відповідних судових експертиз, тому не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому зашкодити кримінальному провадженню.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.
Керуючись ст.ст. 98, 100, 107, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.
З метою збереження речових доказів, накласти арешт на майно вилучене 24.01.2022 в період часу з 06:10 до 06:45 за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , а саме на рукавиці чорного кольору з прорезиненими елементами червоного кольору на внутрішній частині.

Зберігання арештованого майна визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19 листопада 2012 року №1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1