н/п 1-кс/953/9128/21
УХВАЛА
"23" вересня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
17.09.2021 ст.дізнавачем СД Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , за адресою м. Харків, вул. Наталії Ужвій, 94, у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено дитячий самокат біло - рожевого кольору та дитячий велобіг синьо - чорного кольору.
Самокат дитячий трьохколісний ГМ «MARATON», належить ОСОБА_4 , власник другого - велобігу синьо - чорного кольору, двохколісного, з кермом чорного кольору TM «CORSO» - не встановлений.
У зв`язку з тим, що самокат був викрадений, на думку сторони обвинувачення, є підстави вважати, що другий велобіг також набутий злочинним шляхом.
Як зазначено прокурором, вказане майно визнано речовими доказами та є підстави вважати, що одержано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, що відповідає критеріям, зазначеним у ст. 167 КПК України.
Крім того, вилучене майно може бути використане під час досудового розслідування та свідчити про протиправну діяльність невстановлених на даний час осіб, що відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 98 КПК України.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Отже, вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегло на собі його сліди; містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження; є предметом, що був набутий кримінально-протиправним шляхом, тому у органу досудовго розслідування виникла необхідіність у накладенні арешту на вилучене майно, з метою збереження зазначених речових доказів та використання їх під час досудового розслідування.
З метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а також з метою забезпечення збереження речових доказів, сторона обвинувачення просить накласти арешт на зазначене в клопотанні, вилучене 17.09.2021 р. в ході огляду місця події майно.
У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явилась, але надала суду заяву про розгляд поданого нею клопотання без її участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Власника майна на час розгляду клопотання органом досудового розслідування не встановлено.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 185 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації на вилученому 17.09.2021 в період часу з 19:30 год. по 19:50 год. у гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Наталії Ужвій, 94, велобігі синьо - чорного кольору, двохколісному, з кермом чорного кольору TM «CORSO», власник якого на час розгляду клопотання невстановлений, що може містити відомості про факти чи обставини, які встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, є предметом даного кримінального проступку, та який може бути речовим доказом, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на майно, вилучене 17.09.2021 в період часу з 19:30 по 19:50 в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: на велобіг синьо - чорного кольору, двохколісний, з кермом чорного кольору TM «CORSO».
Місцем зберігання арештованого майна визначити камеру схову Харківського РУП №1 ГУ НП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Алчевських, 49.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1