Провадження №: 1-кс/755/4083/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" вересня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002626 від 11 вересня 2021 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Оріхів Запорізької обл., громадянину України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, востаннє вироком Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 20 червня 2020 року за ч. 2 ст. 185 КК України на 6 років позбавлення волі, відповідно до ч. 4 ст. 72 КК України відбув покарання повністю,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

за участю:
прокурора ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в:

13 вересня 2021 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_7 10.09.2021 року приблизно о 14 годині 45 хвилин, перебував за адресою: м. Київ, бул. Шамо, 5, в приміщенні Комунального навчального закладу "Навчально виховний комплекс №141», де на той час виконував монтажні роботи, де у нього виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, вчинене повторно, поєднане з проникненням у приміщення.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, скориставшись тим, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає та його дії є таємними для сторонніх осіб, ОСОБА_7 , шляхом фізичної сили, пошкодив вхідні двері та проник до класної кімнати № 3058, звідки умисно, таємно повторно викрав майно, що належить потерпілому ОСОБА_8 , а саме ноутбук марки «HP», вартістю 18 000 гривень.

Після чого, ОСОБА_7 з місця вчинення злочину зник, викраденим майном розпорядився на власний розсуд, спричинивши потерпілому ОСОБА_8 , матеріальної шкоди на загальну суму 18 000 гривень.

11 вересня 2021 року ОСОБА_7 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви від потерпілого від 10.09.2021 року, протоколом огляду місця події від 10.09.2021 року, протоколом допиту потерпілого від 11.09.2021 року, протоколами допитів свідків, рапортом працівника поліції, протоколом затримання особи, протоколом допиту підозрюваного, протоколом огляду місця події від 11.09.2021 року, протоколом огляду предметів від 11.09.2021 року, протоколом огляду предметів (диск з відеозаписом) від 12.09.2021 року, іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали, вислухавши доводи прокурора, який підтримав клопотання та зазначив обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, підозрюваного та його захисника, які заперечували проти задоволення клопотання, приходить до наступного.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.

Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Як вбачається із клопотання та було встановлено в судовому засіданні ОСОБА_7 раніше засуджувався за корисливий злочин, він не має міцних соціальних зв`язків, не має офіційного джерела доходу, характеризується посередньо, окрім цього ухвалою Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 09 лютого 2021 року, ОСОБА_7 в межах іншого кримінального провадження було оголошено в розшук, а ухвалою слідчого судді від 20.05.2021 року було надано дозвіл на його затримання, а тому суд вважає, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, і запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а тому вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого та застосувати до запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Крім того, відповідно до ст. 183 КПК України до підозрюваного ОСОБА_7 слід також визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та у разі внесення застави, покласти на нього обов`язки, визначені ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст.ст.131, 132, 176-179, 193, 194, 206 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002626 від 11 вересня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_9 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» МЮУ строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування, тобто до 11 листопада 2021 року, включно.

Визначити розмір застави ОСОБА_4 , достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у виді 25 /двадцяти п`яти/ прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 59 475 /п`ятдесят дев`ять тисяч чотириста сімдесят п`ять/ гривень 00 копійок.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_9 такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

-повідомляти слідчого, прокурора або суду про зміну свого місця проживання (залежно від стадії кримінального провадження).

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_9 ухвалою суду обов`язків - 60 днів з моменту внесення обвинуваченим, заставодавцем застави у розмірі, визначеному судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: