Номер провадження 1-кс/754/247/22
Справа № 754/1281/22
У Х В А Л А
Іменем України

04 лютого 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю

секретаря ОСОБА_2 ,

представника Деснянської РДА в м. Києві ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в залі суду заяву представника Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_3 про скасування арешту на нерухоме майно,

в с т а н о в и в :

до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 27.01.2021 надійшла заява представника Деснянської РДА в м. Києві ОСОБА_3 про скасування арешту на нерухоме майно, яка мотивоване наступним.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 23.12.2020 (ЄУНСС 754/9844/19) задоволено частково позовну заяву, подану заступником керівника Київської місцевої прокуратури №3 в інтересах Київської міської ради (місцезнаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ). Скасувано державну реєстрацію права власності ОСОБА_5 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) оформленого записом, вчиненим 21.08.2018 державним реєстратором комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» ОСОБА_6 (місцезнаходження: м. Київ, вул. Дніпровська набережна, 25-б, ЄДРПОУ суду не повідомлено) за №27583895 на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею: 28,7 кв. м., житловою площею: 16,8 кв. м. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000). Визнано спадщину відумерлою, яка відкрилась 31.01.2018 після смерті ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що складається з нерухомого майна: кв. АДРЕСА_3 , загальною площею; 28,7 кв. м., житловою площею: 16,8 кв. м. та передано її у власність територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради.

Згідно даних інформаційної системи «Єдиний реєстр судових справ» (http://www.reyestr.court.gov.ua) та Порталу «Судова влада України»(https://court.gov.ua/fair/) вказане рішення в апеляційному порядку не оскаржувалась та набрало законної сили 23.01.2021.

В подальшому, розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18.06.2021 №1400 «Про прийняття до комунальної власності територіальної громади міста Києва нерухомого майна», квартира АДРЕСА_3 , прийнята до комунальної власності територіальної громади міста Києва та передана до сфери управління Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації.

Деснянською районною в місті Києві державною адміністрацією отримано лист від Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 25.06.2021 №056/93-1400 з проханням, враховуючи розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) №1400 від 18.06.2021 та рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23.12.2020 у справі ЄУНСС 754/9844/19, вжити заходів щодо реєстрації права власності територіальної громади міста Києва на спірну квартиру.

Однак, згідно з інформацією, яка міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, в останньому міститься запис про обтяження №31375975 від 26.04.2019, підстава виникнення обтяження - ухвала Деснянського районного суду м. Києва від 24.04.2019 (ЄУНСС 754/6072/19), вид обтяження - арешт нерухомого майна.

Рішенням Київської міської ради від 02.12.2010 №284/5096 «Про питання комунальної власності територіальної громади м. Києва» затверджено перелік об`єктів права комунальної власності територіальної громади м. Києва.

До складу вищевказаного майна, у тому числі, увійшов будинок АДРЕСА_4 , який в подальшому, розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.12.2010 №1112 «Про питання організації управління районами в місті Києві» передано до сфери управління Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації.

Відповідно до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 31.01.2011 №121 «Про реалізацію районними в місті Києві державними адміністраціями окремих повноважень», доручено районним в місті Києві державним адміністраціям реалізовувати окремі повноваження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), надані виконавчому органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) згідно з Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Додатком 4 до вказаного розпорядження визначений перелік повноважень в галузі житлово - комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування громадського харчування, транспорту і зв`язку. Отже, Деснянській районній в місті Києві державній адміністрації надано повноваження здійснювати облік житлового фонду та контроль за його використанням.

Будинок №19 на пр. Лісовому у Деснянському районі міста Києва знаходиться на балансі та закріплений на праві господарського відання за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» на підставі розпорядження Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 30.01.2015 №48 «Про закріплення на праві господарського відання за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» майна».

Накладений на квартиру АДРЕСА_3 арешт перешкоджає Деснянській районній в місті Києві державній адміністрації здійснювати делеговані повноваження органу управління майном, як це передбачено чинним законодавством України.

У зв`язку з вищевикладеним, представник Деснянської РДА в м. Києві ОСОБА_3 , звернулась із заявою про скасування арешту на майно, що на праві власності належить територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради та передано до сфери управління Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, а саме: з квартири АДРЕСА_3 , загальною площею 28,7 кв. м., який накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 24.04.2019 (ЄУНСС 754/6072/19).

В судовому засіданні представник заявника заяву підтримала за викладених в ній обставини та просила скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_3 , накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 24.04.2019.

Прокурор в судовому засіданні надав суду витяг з ЄРДР, згідно якого вбачається, що кримінальне провадження №0000092 від 02.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч. 4 КК України, закрито на підставі ст. 284 ч.1 п.10, абзац другий, а тому він не заперечує проти скасування арешту.

Суд вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали заяви та витяг з ЄРДР прийшов до наступного висновку.

Так, згідно ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києві від 24.04.2019 (ЄУНСС 754/6072/19) накладено арешт на квартиру АДРЕСА_3 , з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні №0000092 від 02.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч. 4 КК України.

Зі змісту витягу з ЄРДР вбачається, що кримінальне провадження №0000092 від 02.04.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч.4 КК України, 02.10.2020 закрито на підставі ст. 284 ч.1 п.10, абзац другий.

Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання (заяви), а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.

Згідно ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Право приватної власності є непорушним.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також недоторканості права власності, відповідно до якої позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 131 ч. 2 п. 7 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

За вимогами ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно вимог ст. 170 ч. 2 п. 1 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

В даному випадку із заявою (клопотанням) про скасування арешту на нерухоме майно звернувся власник майна.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як вбачається зі змісту ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києві від 24.04.2019, підставою для накладення арешту на зазначене майно послугувала наявність розумних підстав вважати, що незастосування заборони на його використання, а також заборони розпоряджатися може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна, настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, крім того, дане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та є предметом злочину у кримінальному провадженні №0000092.

Ухвалюючи рішення про накладення арешту, слідчий суддя виходив з того, що дані, викладені у матеріалах кримінального провадження дають підстави для висновку, що для збереження речових доказів, накладання арешту на зазначене майно є необхідним.

Згідно витягу з ЄРДР кримінальне провадження №0000092 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 ч. 4 КК України, закрито на підставі ст. 284 ч.1 п.10, абзац другий, де вказано, що слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані закрити кримінальне провадження також у разі, коли строк досудового розслідування, визначений цього Кодексу, закінчився та жодній особі не було повідомлено про підозру..

Таким чином, під час розгляду заяви про скасування арешту на нерухоме майно, поданої представником Деснянської РДА в м. Києві ОСОБА_3 представником власника нерухомого майна, встановлено, що на даний час відпала потреба у накладені арешту, який був застосований слідчим суддею 24.04.2019 в рамках кримінального провадження №0000092 з метою збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя прийшов до висновку, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, відпала потреба, а відтак накладений раніше арешт підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

заяву (клопотання) представника Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_3 про скасування арешту на нерухоме майно - задовольнити.
Скасувати арешт на майно, що на праві власності належить територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради та передано до сфери управління Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, а саме: з квартири АДРЕСА_3 , загальною площею 28,7 кв. м., який накладений ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року в рамках кримінального провадження №0000092 від 02.04.2019 (ЄУНСС 754/6072/19).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1