Провадження №1-кп/522/2555/20
УХВАЛА

23 грудня 2020 року Місто Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0003158 від 25.10.2020 року за обвинуваченням:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Гори, Грузії, громадянина Грузії, грузина за національністю, не одруженого, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого 14.10.2019 року Шевченківським районним судом м.Львова, за ч.3 ст.185 КК України до позбавлення волі на строк до 3 років, на підставі ст.75 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 1 рік, обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.296 КК України,-
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . уродженця РФ, громадянина Грузії, грузина, не одруженого, з вищою освітою, офіційно не працевлаштованого, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 раніше не судимого, обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.296 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_5 ,

захисників - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

обвинуваченого - ОСОБА_8 ,

обвинуваченого - ОСОБА_9 ,

УСТАНОВИВ:

Прокурор в судовому засіданні просив суд обрати стосовно обвинуваченого ОСОБА_10 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що доведені під час досудового розслідування ризики не знизились та не відпали.

В судовому засіданні обвинувачений та захисник заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Вислухавши думки учасників судового розгляду, суд приходить до наступного.

Суд, заслухавши думки учасників судового розгляду, приходить до висновку, що строк тримання обвинувачених під вартою необхідно продовжити, виходячи з наступного.
У частині першій статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.
Частиною 3 ст. 199 КПК України передбачено, що суд при продовженні строку тримання під вартою враховує обставини, які свідчать про те що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою.
Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»). Крім того, суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Судом встановлено, що ОСОБА_10 обвинувачується у вчиненні нетяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст.296 КК України, пов`язаного у вчиненні злочину, пов`язаного з порушенням громадського порядку.
ОСОБА_10 офіційно не працевлаштований, раніше притягувався до кримінальної відповідальності.
На цей час докази судом не досліджувалися.
Зазначені обставини щодо особи обвинуваченого та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим, поведінка під час інкримінованого злочину, дає підстави вважати, що обвинувачений , перебуваючи на волі, може вчинити нові злочини, переховуватися від суду чи впливати на свідків.
Ризики, які біли враховані під час обрання обвинуваченому запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, що є підставою для продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.
Застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів неможливе, зважаючи на вказані ризики, особу обвинуваченого та характер злочину, у якому вони обвинувачуються. Більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам, забезпечити належну поведінку обвинуваченого та виконання ним своїх процесуальних обов`язків.
Тому клопотання прокурора про обрання стосовно ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Зважаючи на положення ст.183 КПК України, необхідно визначити розмір застави.

Керуючись Гл.18, ст.ст.314-316, 291, 342-376 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора про застосуваннязапобіжного заходу стосовно обвинуваченого - задовольнити.
Застосувати стосовно ОСОБА_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» терміном на 60 діб, тобто до 21.02.2021 р. включно.
Строк ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 60 (шістдесят) днів і закінчується 21.02.2021 р.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченому ОСОБА_3 , обов`язків, передбачених КПК України у розмірі (20) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 42040 (сорок дві тисячі сорок) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 , обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України: прибувати до суду за кожною вимогою; не відлучатися за межі Одеської області без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала може бути оскаржена протягом семи днів до Одеського апеляційного суду.

Головуючий:

23.12.2020