ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/7885/21
Провадження № 1?кс/991/7995/21
У Х В А Л А

24 листопада 2021 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу представника заявника ОСОБА_3 , в інтересах Державного підприємства «Фастівське лісове господарство», на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
в с т а н о в и в :

22.11.2021 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 , в інтересах Державного підприємства (далі - ДП) «Фастівське лісове господарство» на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).
Скарга обґрунтована тим, що 04.11.2021 ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку звернулась до НАБУ із заявою про вчинення службовими особами національної поліції Фастівського РУП ГУ НП у Київській області та прокурором Фастівської окружної прокуратури службових злочинів, які полягають у внесенні до офіційного документу, а саме обвинувального акту відносно ОСОБА_5 , інформації, яка не відповідає дійсності. Однак, після спливу 24 ? годинного терміну заявником не отримано інформації про внесення відомостей за даною заявою до ЄРДР.

Представник заявника ОСОБА_3 скаргу підтримала та просила задовольнити з наведених у ній підстав.
Детектив НАБУ ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, мотивуючи тим, що заява ОСОБА_3 до НАБУ про вчинення кримінального правопорушення не містить даних та конкретних фактів, які б свідчили про можливе вчинення кримінального правопорушення, підслідного НАБУ.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, вважаю, що скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.
Згідно пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).
Бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після подання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Отже, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.
Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення для того, щоб технічно внести дані відомості до відповідних розділів реєстру. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне зазначення відомостей, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Зі змісту скарги вбачається, що 04.11.2021 ОСОБА_3 , в інтересах ДП «Фастівське лісове господарство», звернулась до НАБУ із заявою щодо порушення вимог чинного законодавства службовими особами національної поліції Фастівського РУП ГУ НП у Київській області та прокурором Фастівської окружної прокуратури, що полягають у внесенні до офіційних документів, а саме обвинувального акту в ЄРДР № 0000012 від 06.04.2021, неправдивої інформації. Представник заявника зазначає, що у провадженні НАБУ перебуває кримінальне провадження щодо неправомірних дій організованої групи вказаних службових осіб, які незаконно заволоділи землями лісогосподарського призначення, у тому числі загальнодержавним заповідником «Урочище Унава», загальною площею 1 054 га, що перебуває у постійному користуванні ДП «Фастівське лісове господарство». Заяву про кримінальне правопорушення було внесено до ЄРДР під № 0000247 за ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 362, ч. 4 ст. 358 КК України. За цим самим фактом, в порушення правил підслідності, здійснювалось досудове розслідування Фастівським РУП ГУ НП у Київській області за процесуального керівництва Фастівської окружної прокуратури з правовою кваліфікацію за ч. 2 ст. 246 КК України. Вказаними посадовими особами навмисно змінено цільове призначення земель лісогосподарського призначення. У вказаному кримінальному провадженні, вироком Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.07.2021, засуджено директора Товариства з обмеженою відповідальністю «ФЕГ?ТОРГ» ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 358 КК України. У результаті умисного усунення від досудового розслідування ДП «Фастівське лісове господарство» потерпілої особи не встановлено та цивільний позов не заявлено. Зазначеним вироком встановлено, що землі, які належать ДП «Фастівське лісове господарство», у тому числі заповідник «Урочище Унава», відображені, як землі Кожанської громади Фастівського району.
Таким чином, за твердженням представника заявника, на підставі фальшивих доказів вищезазначених службових осіб, було сформовано обвинувальний акт, а потім і вирок Васильківського міськрайонного суду Київської області.
Вказані обставини, на думку представника заявника, свідчать про вчинення службовими особами національної поліції Фастівського РУП ГУ НП у Київській області та прокурором Фастівської окружної прокуратури службових злочинів, що мають бути розслідувані НАБУ.

Надаючи правову оцінку доводам скарги, виходжу з наступного.
Відповідно до положень ст. 331 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України (далі КК України), статтями 2062, 209, 211, 3662, 3663 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1 - 3 частини п`ятої статті 216 КК України.
В примітці до ст. 45 КК України перелічені злочини, які вважаються корупційними, зокрема, передбачені ст. 191, ст. 364 КК України.
За змістом ч. 5 ст. 216 КПК України детективи НАБУ здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 2062, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 3662, 3663, 368, 3685, 369, 3692, 410 КК України, за наявності відповідних умов.
Правила визначення підслідності, що визначені ч. 5 ст. 216 КПК України умовно можна поділити на наступні: за суб`єктом вчинення кримінального правопорушення (п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України); за розміром предмета кримінального правопорушення або завданої ним шкоди (п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України); за «адресатом активного підкупу чи впливу» (п. 3 ч. 5 ст. 216 КПК України).
Разом з тим, обставини описані представником заявника ОСОБА_3 у заяві, щодо порушення вимог чинного законодавства службовими особами національної поліції Фастівського РУП ГУ НП у Київській області та прокурором Фастівської окружної прокуратури, яка надіслана нею до НАБУ 04.11.2021, не містить даних та конкретних фактів про вчинення саме корупційного кримінального правопорушення підслідного НАБУ.
Фактично усі доводи ОСОБА_3 зводяться до її незгоди із прийнятими органами досудового розслідування процесуальними рішенням у різних кримінальних провадженнях та постановленим Васильківським міськрайонним судом Київської області вироку щодо засудження ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 358 КК України.
Не оцінюючи обґрунтованість заяви представника заявника ОСОБА_3 на предмет наявності ознак складу злочину, слідчий суддя вважає очевидним, що в ній відсутні об`єктивні дані, які дійсно свідчать про вчинення службовими особами національної поліції Фастівського РУП ГУ НП у Київській області та прокурором Фастівської окружної прокуратури кримінальних правопорушень підслідних НАБУ.
За таких обставин, в уповноважених осіб НАБУ не виник обов`язок вносити до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви ДП «Фастівське лісове господарство», тому у задоволенні скарги представника заявника ОСОБА_3 необхідно відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 307 КПК України,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні скарги представника заявника ОСОБА_3 , в інтересах Державного підприємства «Фастівське лісове господарство», на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1