Справа № 304/294/22 Провадження № 1-кп/304/130/2022
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2022 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілої ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_6 про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності в межах кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000210 від 01 грудня 2021 року, про обвинувачення

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Зборів Тернопільської області, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з вищою освітою, неодруженого, пенсіонера, учасника бойових дій, раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається з обвинувального акту, 30 листопада 2021 року близько 18 години 30 хвилин ОСОБА_5 , керуючи технічно справним автомобілем марки «MITSUBISHI OUTLANDER», номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, рухаючись по вулиці Ужанській в селі Зарічево, а саме на відстані 500 метрів до дорожнього знаку м. Перечин, в напрямку м. Ужгород, діючи всупереч вимог п. п. 10.1., 11.3. Правил дорожнього руху України, будучи необережним, виїхав на смугу зустрічного руху внаслідок чого допустив зіткнення з автомобілем марки «SKODA OCTAVIA A5», номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В результаті цієї дорожньо-транспортної пригоди потерпіла ОСОБА_4 отримала тілесні ушкодження у вигляді багатоуламкових переломів внутрішньо-суглобових, компресійний перелом правої таранної кістки, відриву правого фрагменту правої п`ясткової кістки, перелому основи та проксимальних діалізів 2, 3, 4 плюсневих кісток лівої стопи.
Вказані тілесні ушкодження потягли за собою розлад здоров`я на строк більше 21 дня і відповідно до п. 2.2.2 Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених Наказом МОЗ України від 17.01.1995 № 6, кваліфікуються як тілесні ушкодження середньої тяжкості.
15 лютого 2022 року через канцелярію до Перечинського районного суду Закарпатської області захисник обвинуваченого ОСОБА_6 подав клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України, тобто в зв`язку з примиренням обвинуваченого з потерпілою, посилаючись на те, що його підзахисний вперше вчинив злочин, щиро розкаюється, примирився з потерпілою ОСОБА_4 та повністю відшкодував такій завдані збитки, у зв`язку з чим вона не має до обвинуваченого жодних претензій.
У підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 просив звільнити його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України, тобто у зв`язку з примиренням винного з потерпілою, при цьому посилаючись на подане захисником письмове клопотання. Також пояснив, що він повністю та беззастережно визнає свою вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, щиро кається, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, примирився з потерпілою ОСОБА_4 та повністю відшкодував такій завдані збитки. Після роз`яснення судом обвинуваченому суті обвинувачення, а також його права заперечувати проти закриття кримінального провадження, наслідком чого є проведення судового провадження в повному обсязі в загальному порядку, останній вказав, що не заперечує проти закриття кримінального провадження з підстав примирення з потерпілою відповідно до ст. 46 КК України.
Адвокат ОСОБА_6 просив звільнити обвинуваченого ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України, тобто у зв`язку з примиренням обвинуваченого з потерпілою.
У підготовчому судовому засіданні потерпіла ОСОБА_4 підтримала раніше укладену нею з обвинуваченим угоду про примирення, в якій вона повідомляла, що з обвинуваченим примирилася, претензій будь-якого характеру до нього не має, так як він повністю відшкодував їй завдані збитки. Також просила відповідно до ст. 46 КК України звільнити обвинуваченого ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності та закрити кримінальне провадження. Повідомила, що її позиція є добровільною, жодного примусу чи тиску на неї не здійснювалось.
Прокурор у судовому засіданні щодо заявленого клопотання про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності в зв`язку з примиренням обвинуваченого з потерпілою не заперечив.
Заслухавши думку учасників судового провадження, безпосередньо дослідивши матеріали кримінального провадження, суд дійшов такого висновку.
Згідно з ч. 1 ст. 285 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Згідно з ч. 8 ст. 284 КПК України закриття кримінального провадження або ухвалення вироку з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої цієї статті, не допускається, якщо підозрюваний, обвинувачений проти цього заперечує.
Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Згідно з ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Згідно з ст. 44 КК України, особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 46 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Таким чином звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням винного з потерпілим може мати місце за сукупності таких умов: 1) особа вчинила кримінальне правопорушення вперше; 2) діяння належить до кримінальних проступків або необережних нетяжких злочинів, не є корупційним або кримінальним правопорушенням, пов`язаним з корупцією, та не відноситься до порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; 3) особа, яка вчинила злочин, примирилася з потерпілим; 4) особа, яка вчинила злочин відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до абзацу 5 п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» за наявності передбачених у ст. 46 КК України підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.
Згідно з абзацом 3 п. 4 вказаної Постанови примирення винної особи з потерпілим (потерпілими) належить розуміти як акт прощення її ним (ними) в результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором, та з яких мотивів.
Встановлено, що ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, яке характеризується необережною формою вини щодо наслідків, передбачене ч. 1 ст. 286 КК України, є відповідно до ст. 12 КК України нетяжким злочином та відповідно до примітки до ст. 45 КК України до корупційних кримінальних правопорушень не належить, під час скоєння кримінального правопорушення в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, не перебував.
Також встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 до кримінальної відповідальності притягається вперше, щиро розкаявся, примирився з потерпілою та завдані збитки такій відшкодував в повному обсязі, про що потерпіла повідомила суд безпосередньо у судовому засіданні.
У постанові Верховного Суду України № 27 кс 16 від 31 березня 2016 року, суд указує, що існує така група суспільних відносин, охоронюваних кримінальним правом, у яких приватні інтереси їх учасників можуть переважати над суспільними (публічними) інтересами настільки, що волевиявлення потерпілого може мати вирішальне значення для кримінальної відповідальності винної особи. Без наявності приватних інтересів і вираження волевиявлення до їх реалізації ніякі публічні інтереси не можуть бути досягнуті.
Крім того, як вбачається з постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 439/397/17, в провадженні № 13-66 кс18, що саме потерпілий (тобто особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо спричинено шкоду) може виразити свою волю про прощення винного, на підставі чого приймається рішення про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності згідно з ст. 46 КК України.
Звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням винного з потерпілим базується, зокрема, на принципах гуманізму та економії кримінальної репресії. Право на примирення у ст. 46 КК України це особисте право потерпілого. Воно не може бути ніким присвоєне та не може бути нікому делеговане.
З огляду на викладене, суд вважає, що в цій справі приватні інтереси потерпілої, яка не має до обвинуваченого жодних претензій матеріального чи морального характеру, мають ключове значення та переважають публічний інтерес, враховуючи, зокрема, наявність всіх елементів, яких вимагає стаття 46 КК України для звільнення особи від кримінальної відповідальності
Будь-які обставини, які б перешкоджали звільненню ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України, відсутні.
Отже, суд вважає, що є всі підстави, передбачені ст. 46 КК України, для звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням обвинуваченого з потерпілою. Провадження в справі слід закрити.
Долю речових доказів вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.
Долю заходів забезпечення кримінального провадження вирішити відповідно до ст. 174 КПК України.
Процесуальних витрат у кримінальному провадженні немає.
Цивільний позов у кримінальному провадженні не заявлено.
Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_5 під час досудового розслідування не обирався. Підстав для обрання суд не вбачає.
На підставі наведеного та керуючись ст. 46 КК України, статтями 100, 174, 284, 286, 288, 370, 372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника ОСОБА_6 про звільнення від кримінальної відповідальності задовольнити.

Звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 286 КК України на підставі ст. 46 КК України у зв`язку з примиренням обвинуваченого з потерпілою, а кримінальне провадження щодо нього на підставі п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України закрити.

Речові докази:

- автомобіль марки «MITSUBISHI OUTLANDER», номерний знак НОМЕР_1 , чорного кольору, а також Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , повернути власнику ОСОБА_5 ;

- автомобіль марки «SKODA OCTAVIA A5», номерний знак НОМЕР_2 , зеленого кольору, а також Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_4 , повернути власнику ОСОБА_4 .

Заходи забезпечення кримінального провадження, застосовані ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 09 грудня 2021 року у виді арешту майна, скасувати.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Перечинський районний суд протягом семи днів з дня її проголошення.

На підставі ч. 2 ст. 376 КПК України повний текст ухвали складено 07 березня 2022 року о 15 годині 00 хвилин.

Головуюча: ОСОБА_1