печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 грудня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора: ОСОБА_3 , адвоката: ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження № 0000912 від 08.06.2021 прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання сторони кримінального провадження № 0000912 від 08.06.2021 прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна.
З матеріалів клопотання вбачається, що Слідчим відділом Печерського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000912 від 08.06.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 209-1 КК України.
Прокурор в обгрунтування клопотання зазначає наступне, що у ході здійснення досудового розслідування вказаного кримінального провадження досліджуються обставини протиправної діяльності групи осіб, якими організовано протиправну систему незаконних позабанківських валютних переказів типу «хавала» поза контролем суб`єктів фінансового моніторингу та всупереч вимог Законів України «Про валюту і валютні операції», «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування, розповсюдження зброї масового знищення». До вказаної групи осіб входять: Хніді ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин ОСОБА_7 республіки; Хнайді ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадян Сирійської Арабської Республіки; ОСОБА_10 ( ОСОБА_11 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин Сирійської Арабської Республіки; ОСОБА_12 ( ОСОБА_13 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянин республіки ОСОБА_14 .

Крімтого вказує, що ОСОБА_15 встановлено, що уродженці Сирійської Арабської Республіки, Республіки Азербайджан та Республіки ОСОБА_14 - ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 та ОСОБА_12 , які підозрюються в причетності до організації та здійснення порогових фінансових операцій за системою «хавала» в інтересах інших фізичних осіб, протягом 2005-2021 років, з використанням 85-ти рахунків/71 платіжної картки, які відкриті у 25-ти банківських установах, так і без відкриття рахунків, проводили готівкові та безготівкові фінансові операції як в іноземній, так і національній валютах. Відповідно до висновків дослідження, ОСОБА_15 встановлено наявність рахунків/платіжних карток, а також фінансових операцій без відкриття рахунків, здійснених за участю фізичних осіб - ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 та ОСОБА_12 , стосовно яких правоохоронним органом здійснюється досудове розслідування щодо причетності зазначених осіб до організації та здійснення фінансових операцій за системою «хавала» в інтересах інших фізичних осіб.

Проведеними слідчими діями задокументовано, що 26.07.2021 Хніді ОСОБА_21 за попередньою змовою групою осіб, з невстановленими досудовим розслідуванням особами організовано та здійснено незаконний міжнародний грошовий переказ за системою «Хавала» з території Турецької Республіки (м. Стамбул) в Україну, загальною сумою 6930 доларів США в інтересах ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянина Ісламської Республіки ОСОБА_23 ;
Крім того, 06.08.2021 Хнайді ОСОБА_24 та ОСОБА_12 за попередньою змовою групою осіб, з невстановленими досудовим розслідуванням особами організовано та здійснено незаконний міжнародний грошовий переказ за системою «Хавала» з території Турецької Республіки (м. Стамбул) в Україну, загальною сумою 5000 доларів США в інтересах ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянина Ісламської Республіки ОСОБА_23 ;
Також, ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_25 за попередньою змовою групою осіб, з невстановленими досудовим розслідуванням особами організовано та здійснено незаконний міжнародний грошовий переказ за системою «Хавала» з території Турецької Республіки (м. Стамбул) в Україну, загальною сумою 4000 доларів США в інтересах ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянина Ісламської Республіки ОСОБА_23 .
Прокурор вказує, що вказане свідчить про сталу системну злочинну діяльність Хніді ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_12 та ОСОБА_28 , що суперечить вимогам Законів України «Про валюту і валютні операції», «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування, розповсюдження зброї масового знищення».
Так, 17.12.2021 старший слідчий CВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_29 , за добровільною згодою особи, яка займає приміщення- ОСОБА_30 , в період часу з 08 год. 28 хв. до 09 год. 42 хв., провів огляд нежитлового приміщення вхід до якого здійснюється справа від приміщення квартири, що за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення огляду було виявлено та вилучено: чорнові записи, дві сім-карти мобільного оператора стільникового зв`язку «Lifecell» з номерами телефонів НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , мобільний телефон марки «Iphone», ноутбук марки «Sony» sНОМЕР_3 та зарядний пристрій до нього, моноблок «Lenovo» sМР1344Z3 та зарядний пристрій до нього.Так, відповідно до Інформаційної довідки № 280616009 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, об`єкт нерухомого майна, що за адресою: АДРЕСА_1 , на праві власності належить ОСОБА_31 .

Окрім того, 17.12.2021 на підставі Ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва №757/65718/21 в період часу з 06 год 58 хв до 10 год. 51 хв. старшим слідчим СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_32 , було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 ( місце проживання ОСОБА_12 ) де було виявлено та вилучено нарізки паперу, зовні схожі на грошові кошти, а саме на купюри номіналом 100 доларів США у кількості 496 купюр, 8 купюр номіналом 50 доларів США, 31 купюра номіналом 20 доларів США, 36 купюр номіналом 10 доларів США, 21 купюра номіналом 5 доларів США, 8 купюр номіналом 1 долар США; 1295 купюр номіналом 50 Євро, 289 купюр номіналом 200 Євро, 80 купюр номіналом 100 Євро, 79 купюр номіналом 20 Євро, 41 купюра номіналом 10 Євро, 7 купюр номіналом 5 Євро; банківські картки з номерами НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 ; НОМЕР_6 ; НОМЕР_7 ; НОМЕР_8 ; НОМЕР_9 . Вказані грошові кошти, вилучені у ОСОБА_12 зі слів останнього йому не належать, а є оборотними коштами, які ОСОБА_12 мав видати потенційними клієнтами за системою «Хавала». Так, відповідно до Інформаційної довідки № 280617242 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, об`єкт нерухомого майна, що за адресою: АДРЕСА_2 , на праві власності належить ОСОБА_33 .

Окрім того, 17.12.2021 на підставі Ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва №757/65720/21 в період часу з 07 год 02 хв до 10 год. 10 хв. слідчим СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_34 , було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_3 ( місце проживання ОСОБА_35 ) де було виявлено та вилучено нарізки паперу, зовні схожі на грошові кошти, а саме на купюри номіналом 500 гривень у кількості 28 купюр, купюри номіналом 100 гривень у кількості 16 купюр, купюри номіналом 50 гривень у кількості 8 купюр, купюри номіналом 20 гривень у кількості 2 купюри, купюри номіналом 10 гривень- 1 купюра; купюри номіналом 100 доларів США у кількості 31 купюра, купюри номіналом 20 доларів США у кількості 4 купюри, купюр номіналом 50 доларів США у кількості 3 купюри, купюри номіналом 10 доларів США у кількості 3 купюри, купюри номіналом 5 доларів США у кількості 2 купюри. Так, відповідно до Інформаційної довідки № 280617816 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, об`єкт нерухомого майна, що за адресою: АДРЕСА_3 на праві власності належить ОСОБА_36 .

В клопотанні прокурор зазначає, що орган досудового розслідування приходить до висновку, що вищезазначені речі і документи самостійно та в сукупності з іншими фактичними даними мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні і можуть бути використані як докази під час судового розгляду.

17.12.2021 року зазначені речі визнані речовим доказами у кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що з наведених підстав арешт майна у виді вилучення вказаних речових доказів є необхідним заходом, що забезпечить дієвість розслідування у кримінальному провадженні та збереження речових доказів.

У судовому засіданні прокурор підтримав вказане клопотання, просив його задовольнити з викладених у ньому підстав.
Представник власника майна в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання, просив відмовити.
Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали, яким воно обґрунтоване, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до положень ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема, предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту.
У своєму клопотанні прокурор вказує, що вищезазначені речі і документи самостійно та в сукупності з іншими фактичними даними мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні і можуть бути використані як докази під час судового розгляду.

Слідчим суддею за результатами розгляду клопотання не встановлено достатніх та допустимих у розумінні ст. 86 КПК України доказів, оскільки на підтвердження необхідності накладення арешту прокурором не наведено вагомих доводів, які свідчать, що тимчасово вилучене майно має відношення до кримінального провадження, та може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, прокурор не вказує яким чином зазначене майно було використане як засіб чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегло на собі їх сліди.
Клопотання прокурора про арешт майна містить лише опис обставин кримінального провадження, досудове розслідування у якому здійснюється та загальні положення на ст. ст. 170, 171 КПК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що постановою слідчого від 17.12.2021 року тимчасово вилучене майно визначено речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000912.
Разом з тим, саме по собі винесення слідчим постанови про визнання речовим доказом у провадженні не є достатньою підставою для накладення арешту.
Крім того, до матеріалів клопотання не долучено ані номерів «нарізків паперу, зовні схожих на грошові кошти», ані їх фото, у зв`язку з чим слідчий суддя позбавлений можливості ідентифікувати майно, про арешт якого просить прокурор.
Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.
Так, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Враховуючи, що прокурором в клопотанні та під час судового розгляду не доведено необхідність такого арешту, та не надано доказів на підтвердження обставин, викладених у клопотанні, а відсутність вказаних доказів позбавляє слідчого суддю можливості перевірити факти викладені у клопотанні, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора про арешт майна задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання сторони кримінального провадження № 0000912 від 08.06.2021 прокурора Печерської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1