Справа № 386/1093/21
Провадження № 1-кс/386/287/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2021 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Голованівськ клопотання слідчого СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за № 0000546 від 20.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п.7 ч.2 ст.115 КК України

Клопотання надійшло до суду «22» листопада 2021 року о 16 год. 35 хв.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, та дослідивши докази по даних матеріалах -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Голованівського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 в рамках кримінального провадження № 0000546 від 20.11.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п.7 ч.2 ст.115 КК України, звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.
В обґрунтування клопотання вказала, щослідчим відділенням Голованівського районного відділу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування групою слідчих у складі: старшого слідчого Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , слідчого Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , старшого слідчого Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 , заступника начальника слідчого відділення Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 та начальника СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 .

Встановлено, що 19 листопада 2021 року, близько 22 години 30 хвилин, ОСОБА_8 керуючи автомобілем «Mercedes-Benz» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , рухався по автомобільній дорозі М-30 «Стрий-Тернопіль-Кропивницький-Знам`янка», що на околиці селища Новоархангельськ Голованівського району Кіровоградської області, без будь-якої на те причини почав наздоганяти автомобіль «Toyota Camry» з державним номерним знаком НОМЕР_2 , в якому перебували ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , аби вчинити протиправні дії направлені на позбавлення життя останніх. З метою виконання свого злочинного умислу, направленого на позбавлення волі вищевказаних осіб, ОСОБА_8 виїхавши на смугу зустрічного руху, почав зрівнювати автомобіль марки «Mercedes-Benz» з державним номерним знаком НОМЕР_1 із автомобілем марки «Toyota Camry» з державним номерним знаком НОМЕР_2 . Наздогнавши автомобіль марки «Toyota Camry» з державним номерним знаком НОМЕР_2 та обравши знаряддям скоєння злочину заздалегідь підготовлений предмет схожий на пістолет, здійснив його приведення в дію та без будь якої причини вчинив два постріли в напрямку водійської дверцяти, однак не влучив ні в кого з осіб які перебували в автомобілі, чимвиконав усі дії, які вважав необхідними для позбавлення життя осіб, але кримінальне правопорушення не було закінчено з причин, які не залежали від його волі. В подальшому ОСОБА_9 , керуючи автомобілем «Toyota Camry» разом із пасажирами ОСОБА_10 та ОСОБА_12 побоюючись за своє життя, почав залишати місце події, аби уникнути подальших тяжких невідворотних наслідків. 20.11.2021 року о 01 годині 30 хвилин було розпочато огляд місця події на автомобільній дорозі М-30 «Стрий-Тернопіль-Кропивницький-Знам`янка» на 598 кілометрі, що на околиці селища Новоархангельськ Голованівського району Кіровоградської області, під час проведення якого було вилучено автомобіль марки «Mercedes Benz», бежевого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 .
20.11.2021 року вилучений автомобіль марки «Mercedes Benz», бежевого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів кримінального провадження, який розміщенно на тимчасове зберігання до господарчого подвір`я СПД № 3 «смт. Новоархангельськ» Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області, що розташований по вулиці Слави, 19 в селищі Новоархангельськ Кіровоградської області. Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 - автомобіль марки «Mercedes Benz», моделі «200 D», бежевого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , належить ОСОБА_13 , жительці АДРЕСА_1 , та перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_8 , жителя АДРЕСА_2 . За вище вказаних обставин, виникли підозри вважати, що у вказаному автомобілі можуть міститись докази, які будуть підтверджувати факт пострілів ОСОБА_8 із салону даного автомобіля, а саме сліди пороху на деталях салону автомобіля (сидіннях, їхніх накидках, обшивці), гільзи, які після пострілу зі зброї могли бути залишені в салоні автомобіля. Накладення арешту на майно, а саме на автомобіль марки «Mercedes Benz», моделі «200 D», бежевого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 дасть змогу зберегти дані сліди, та надати можливість для їх відшукання при подальшому зверненні до суду з клопотанням про проведення обшуку та при проведенні самого обшуку. Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами у кримінальному провадженні є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій. Згідно ч. 2 ст. 100 КПК України речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в поряду, визначеному Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Крім того, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. В ході досудового розслідування виникають підстави для проведення обшуку даного автомобіля, для відшукання слідів, які будуть підтверджувати факт того, що саме із вказаного автомобіля були здійсненні постріли із вогнепальної зброї та для подальшого проведення ряду трасологічних експертиз. Саме тому виникла необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно. З огляду на викладене, існують реальні обставини, які підтверджують, що незастосування заборони відчуження, розпорядження та користування тимчасово вилученим майном з приводу якого внесене дане клопотання, призведе до його зникнення (втрати), що не забезпечить дієвості даного кримінального провадження. Просить, накласти арешт на майно, яке було вилучене 20.11.2021 року під час проведення огляду місця події транспортний засіб «Mercedes Benz», моделі «200 D», бежевого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_13 та перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_8 , жителя АДРЕСА_2 , за допомогою якого було вчинено кримінальне правопорушення, оскільки незастосування заборони відчуження, призведе до втрати слідів злочину, які маються у салоні автомобіля, зникнення (втрати).
В судове засідання слідчий не зявився надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання вважає обґрунтованим, погодженим з відповідним у кримінальному провадженні прокурором та просить його задовольнити.

В судове засідання власник майна ОСОБА_13 , не з`явилась надала письмову заяву, про розгляд клопотання без її участі.

Згідно до вимог ч.1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши внесене клопотання, ознайомившись з письмовими заявами учасників кримінального процесу та дослідивши додані до клопотання документи та матеріали, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ч.ч 1,2 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки вилучений транспортний засіб має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та з метою забезпечення його зберігання та використання як речового доказу у справі.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.

Враховуючи вищезазначені положення КПК України, строки подання клопотання про арешт вилученого майна в ході огляду місця події від 20.11.2021 року, слідчий суддя вважає, що є обгрунтована необхідність у накладенні арешту на майно, яке було вилучене 20.11.2021 року під час проведення огляду місця події транспортний засіб «Mercedes Benz», моделі «200 D», бежевого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , який на праві приватної власності належить ОСОБА_13 та перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_8 , жителя АДРЕСА_2 , за допомогою якого було вчинено кримінальне правопорушення, до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню, з метою збереження речових доказів та забезпечення виконання у подальшому судових рішень у кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000546 від 20 листопада 2021 року задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене 20.11.2021 року під час проведення огляду місця події транспортний засіб «Mercedes Benz», моделі «200 D», бежевого кольору, з державним реєстраційним номером НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_4 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 видане ДКП ТСЦ 7142/2021/2445779 23.02.2021року, який на праві приватної власності належить ОСОБА_13 та перебуває у фактичному користуванні ОСОБА_8 , жителя АДРЕСА_2 , шляхом заборони будь кому права на їх відчуження, розпорядження та користування -до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Ухвала діє до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1