У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 жовтня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора у кримінальному провадженні №0001424 прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -
ВСТАНОВИВ:
Прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно.
В обгрунтування вимог клопотання прокурор посилається на те, що 16.10.2021 о 20:28 до чергової частини Ужгородського РУП надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою АДРЕСА_1 , громадянин ОСОБА_4 намагався надати неправомірну вигоду у розмірі 2530 грн працівникам УПП в Закарпатській області.
16.10.2021 в ході огляду місця події, який проводився неподалік буд. АДРЕСА_1 було виявлено і вилучено грошові кошти в загальній сумі 2530 гривень, а саме:

?купюра номіналом 500 гривень серійний номер ЦБ 8105592;

?купюра номіналом 500 гривень серійний номер ХГ 1304878;

?купюра номіналом 500 гривень серійний номер ХИ 1992846;

?купюра номіналом 500 гривень серійний номер ВЗ 7352308;

?купюра номіналом 200 гривень серійний номер ГА 0189155;

?купюра номіналом 100 гривень серійний номер АБ 5655945;

?купюра номіналом 100 гривень серійний номер УФ 7455194;

?купюра номіналом 50 гривень серійний номер СЛ 4643458;

?купюра номіналом 50 гривень серійний номер УА 8175106;

?купюра номіналом 20 гривень серійний номер ЧБ 4968059;

?купюра номіналом 10 гривень серійний номер ЮБ 1211505,
які вилучені, упаковані в спеціальний пакет НПУ ГСУ №4508699 та скріплений підписами слідчого та понятих.
Прокурор зазначає, що грошові кошти, виявлені та вилучені в ході огляду місця події 16 жовтня 2021 року відповідно до положень ст. 98 КПК України являються речовими доказами у кримінальному провадженні та у відповідності до положень п.1 ч.2 ст. 170 КПК України на них може бути накладено арешт з метою збереження, запобігання їх знищення або приховування, подальшого проведення експертних досліджень для встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення.
Враховуючи, вищевикладене та те, що вищевказані грошові кошти є предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.369 КК України, а саме пропозиція службовій особі надати їй неправомірну вигоду, а такою надання такої вигоди за вчинення чи не вчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує чи надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища та на даний час органом досудового розслідування при встановленні всіх обставин справи не проведено жодної із необхідних судових експертиз, грошові кошти зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що в подальшому може бути використано як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Вищевказані грошові кошти, відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовими доказом, про що винесено відповідну постанову.

В судове засідання прокурор не зявився. Надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує повністю.

Власник вилученого майна в судове засідання не зявився, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду клопотання.Згідно ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Перевіривши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що Ужгородським районним управлінням поліції ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке 17.10.2021 року внесені до ЄРДР за №0001424, попередня правова кваліфікація ч.1 ст. 369 КК України.
В рамках цього провадження 16.10.2021 в ході огляду місця події, який проводився неподалік буд. №4 по вул. C. Мартина в м.Ужгород було виявлено і вилучено грошові кошти в загальній сумі 2530 гривень, а саме:

?купюра номіналом 500 гривень серійний номер ЦБ 8105592;

?купюра номіналом 500 гривень серійний номер ХГ 1304878;

?купюра номіналом 500 гривень серійний номер ХИ 1992846;

?купюра номіналом 500 гривень серійний номер ВЗ 7352308;

?купюра номіналом 200 гривень серійний номер ГА 0189155;

?купюра номіналом 100 гривень серійний номер АБ 5655945;

?купюра номіналом 100 гривень серійний номер УФ 7455194;

?купюра номіналом 50 гривень серійний номер СЛ 4643458;

?купюра номіналом 50 гривень серійний номер УА 8175106;

?купюра номіналом 20 гривень серійний номер ЧБ 4968059;

?купюра номіналом 10 гривень серійний номер ЮБ 1211505,
які вилучені, упаковані в спеціальний пакет НПУ ГСУ №4508699 та скріплений підписами слідчого та понятих.
Постановою старшого слідчого СВ відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні від 18.10.2021 року, вилучені у ході огляду 16.10.2021 року кошти визнано речовим доказом.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч.5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпе-чення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до ч.1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160 - 166, 170 - 174 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч. ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до частини 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Таким чином арешт може бути накладено на майно у вигляді речей, документів ( в тому числі цінних паперів , грошей (у будь якій валюті готівкою або безготівковому вигляді), на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, корпоративні права.
Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України) .
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст.173 КПК України).
На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність такого арешту майна, вилученого 16.10.2021 в ході проведення огляду місця події, який проводився неподалік буд. №4 по вул. C. Мартина в м.Ужгород, з метою збереження речових доказів та наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України, а тому клопотання підлягає до задоволення.
Метою накладення арешту на грошові кошти, слідчим суддею є збереження, запобігання їх знищення або приховування, подальшого проведення експертних досліджень для встановлення всіх обставин вчинення кримінального право правопорушення та забезпечення кримінального провадження у частині збереження речових доказів.
Одночасно, слідчий суддя вважає, що прокурором дотримано вимог ст.ст. 170,171 КПК України і в клопотанні прокурора наявне обґрунтування необхідності арешту виявлених під час огляду грошових коштів та конкретизовано підстави та мета накладення на них арешту.
Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, оскільки вилучені грошові кошти зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, що в подальшому може бути використано як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовими доказом, враховуючи правову підставу для арешту майна та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для інших осіб, приймаючи до уваги практику Європейського суду з прав людини та положення ст.1 Протоколу №1 до Конвенції, яка проголошує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права, при цьому позбавлення цього права відбувається в суворому додержанні як національного, так і міжнародного законів, щоб не призводити до свавілля з боку правоохоронних органів не втручання в право власності, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, тому слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає до задоволення з підстав та мотивів викладених вище.
Застосування будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження, у тому числі і арешт майна, є втручанням у права і свободи особи, проте таке втручання можливе, якщо потреби досудовогорозслідування виправдовують такий ступінь втручання, обов`язковою ж умовою для такого втручання має бути встановлення обставин, які б не допустили до порушення принципу розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч.3 ст.173 КПК України відмова у задоволенні клопотання або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі всього тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст.ст.170-173,309 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора у кримінальному провадженні №0001424 прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 задоволити.
Накласти арешт на :
?1 купюру номіналом 500 гривень серійний номер ЦБ 8105592;

?купюру номіналом 500 гривень серійний номер ХГ 1304878;

?купюру номіналом 500 гривень серійний номер ХИ 1992846;

?купюру номіналом 500 гривень серійний номер ВЗ 7352308;

?купюру номіналом 200 гривень серійний номер ГА 0189155;

?купюру номіналом 100 гривень серійний номер АБ 5655945;

?купюру номіналом 100 гривень серійний номер УФ 7455194;

?купюру номіналом 50 гривень серійний номер СЛ 4643458;

?купюру номіналом 50 гривень серійний номер УА 8175106;

?купюру номіналом 20 гривень серійний номер ЧБ 4968059;

?купюру номіналом 10 гривень серійний номер ЮБ 1211505, шляхом заборони відчуження та користування.

Копію ухвали вручити прокурору, а іншим учасникам направити не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1