У Х В А Л А
Іменем України
22 грудня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області
в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

представника заявника скарги: адвоката: ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницького районного управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань по заяві (повідомленню) ОСОБА_4 від 14.12.2021, -
ВСТАНОВИВ:
20.12.2021 ОСОБА_4 звернулась до суду зі скаргою, в якій просила зобов`язати уповноважених осіб Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою (повідомленню) ОСОБА_4 від 14.12.2021.
Скарга мотивована тим, що 15.12.2021 Вінницьким районним управління поліції ГУНП у Вінницькій області зареєстровано заяву-повідомлення ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення громадянином ОСОБА_5 , передбаченого ст. 190 КК України.
Однак, вищевказана заява була проігнорована відділом поліції, жодних дій, спрямованих на внесення наданих нею відомостей до ЄРДР не вчинялося.
На підставі викладеного, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР по заяві (повідомленню) ОСОБА_4 від 14.12.2021 порушенням вимог чинного законодавства, заявник звернулась до суду з даною скаргою.
В судовому засіданні представник заявника адвокат ОСОБА_3 вимоги скарги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити.
Вінницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, уповноваженого представника в судове засідання не направило.
Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
З огляду на наведене суд дійшов висновку, що в даному випадку, відсутність представника відділу поліції не є перешкодою для розгляду скарги.
Заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про наявність підстав для її задоволення, з огляду на таке.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 15.12.2021 Вінницьким районним управління поліції ГУНП у Вінницькій області зареєстровано заяву-повідомлення ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення громадянином ОСОБА_5 , передбаченого ст. 190 КК України.
Заява мотивована наступним:
«14.09.2018 ОСОБА_5 , перебуваючи у м. Вінниці, шляхом обману протиправно заволодів моїм майном, а саме належним мені автомобілем Mazda (реєстраційний номер № НОМЕР_1 , 1998 р.в.), копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу додається.
ОСОБА_5 ввів мене в оману шляхом надання мені неправдивої інформації про те, що протягом півроку (а саме до березня 2019 року) повністю розрахується за мій автомобіль Mazda, вартість якого становила 2800 доларів США.
14.09.2018 ОСОБА_5 забрав мій автомобіль Mazda та свідоцтво про реєстрацію даного транспортного засобу, проте сплативши лише третину його вартості, а саме 28000 грн., при цьому, ОСОБА_5 запевняв мене, що мені немає чого хвилюватися, оскільки, він обов`язково сплатить мені 1800 доларів США до березня 2019 року та надасть про це розписку, після чого буде укладений договір купівлі-продажу, тобто договір буле укладений тільки після повного розрахунку за вказаний автомобіль, і до того часу я буду власником автомобіля, тому причин для хвилювання немає, як зазначав ОСОБА_5 .
Однак, ОСОБА_5 протягом тривалого часу ховався від мене, не відповідав на мої численні телефонні дзвінки. Коли я телефонувала з інших номерів, ОСОБА_5 , почувши мій голос, одразу виключав телефон. До теперішнього часу ОСОБА_5 не сплатив мені 800 доларів США за мій автомобіль, яким користується з 14.09.2018. ОСОБА_5 шляхом обману заволодів належним мені автомобілем, не заплативши майже третини його вартості.
Шляхом цілеспрямованої дезінформації ОСОБА_5 викликав у мене неправильне уявлення про факти і обставини, що призвело 14.09.2018 до втрати мого майна. Протиправність дій ОСОБА_5 підтверджується також його неправомірною поведінкою впродовж тривалого часу, про що вказано вище.
Враховуючи викладене, вказані незаконні дії свідчать про вчинення громадянином ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 Кримінального кодексу України».
Вказана заява була отримана відповідальною особою Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області, що підтверджується відміткою про прийняття заяви із датою 15.12.2021 Вінницьким районним управлінням поліції ГУНП у Вінницькій області.
Таким чином, судом встановлено, що заява (повідомлення) ОСОБА_4 від 14.12.2021 про вчинення кримінального правопорушення надійшла до Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, однак відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.
Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень.
Реалізація вказаного завдання здійснюється шляхом забезпечення кожному громадянину права на звернення до уповноважених органів з заявою про вчинене кримінальне правопорушення.
Зазначене право породжує відповідний обов`язок органів прокуратури, досудового розслідування своєчасно відреагувати на такі звернення у передбачений законом спосіб, тобто відповідно до встановленої процесуальним законом процедури.
В силу частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.
Відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Частиною сьомою статті 214 КПК України передбачено, що якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов`язаний невідкладно, але не пізніше наступного дня, з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування.
Згідно з положеннями частини другої зазначеної статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Частиною першою статті 25 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Відповідно до частини четвертої статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що уповноваженою особою Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, не виконано вимоги частини першої статті 214 КПК України, щодо внесення відомостей до ЄРДР за заявою (повідомленням) ОСОБА_4 .
Як уже зазначалося, відповідно до частини першої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.
Вищий Спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своєму інформаційному листі № 1640/0/4-12 від 09 листопада 2012 р. "Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування" роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Отже, якщо відомості до ЄРДР в порушення ст. 214 КПК внесені не були, то в заявника є право на оскарження такої бездіяльності до суду в порядку ст. 303 КПК. У разі ж оскарження бездіяльності прокурора чи слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК) суть розгляду справ даної категорії полягає у встановленні, чи дотримувався прокурор чи слідчий процедури, визначеної ч. 1 ст. 214 КПК щодо 24-годинного терміну внесення відомостей до ЄРДР. Слідчий суддя при розгляді скарги не повинен встановлювати обставини, зокрема чи містить заява, повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину або досліджувати докази про наявність в діяннях особи складу кримінального правопорушення.
Кожен, чиї права та свободи, викладені у «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи (Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам-членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 року).
Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права, що визначено у рішенні ЄСПЛ «Chahal v. the UK», n. 145.
Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 13.12.2012 року «SouzaRibeiro v. France» визначено, що особлива увага має приділятися забезпеченню оперативності вирішення питань, порушених при зверненні до засобу юридичного захисту, оскільки не виключено те, що надмірна тривалість такої процедури може позначитися на адекватності такого засобу.
Наразі жодних матеріалів кримінального провадження чи доказів того, що свідчать про факт внесення відомостей до ЄРДР за заявою (повідомленням) ОСОБА_4 від 14.12.2021 до суду не надходило, а відтак слідчий суддя вважає, що невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є порушенням процесуальних прав заявника.
Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне зобов`язати уповноважену особу Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою (повідомленням) ОСОБА_4 від 14.12.2021 про вчинення кримінального правопорушення.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 9, 25, 214, 303, 306, 307,309, 372 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Скаргу задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Вінницького районного управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення за заявою (повідомленню) ОСОБА_4 від 14.12.2021 та надати заявнику, у встановленому законом порядку, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: