СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. №1-кс/759/7567/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 вересня 2021 року

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю представника власника майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані» - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Києва клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 03 вересня 2021 року (справа №759/20007/21) у кримінальному провадженні № 0000009, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25 січня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України,

В С Т А Н О В И В :
До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані», про скасування арешту майна ТОВ «Альфа-Метал-Компані». Клопотання мотивовано тим, що 7 вересня 2021р. заявнику стало відомо про накладення ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва по справі № 759/20007/21 у кримінальному провадженні № 0000009 від 25 січня 2021 р. арешту на грошові кошти заявника в сумі 8850102,00 гривень, що розміщені на рахунках заявника в банківській установі. Такий арешт накладений на рахунки заявника є необґрунтованим та безпідставним з огляду на те, що відомості клопотання про накладення арешту містять неправдиві відомості щодо заниження заявником податку на додану вартість та податку на прибуток та про фіктивність контрагентів заявника, що спростовуються судовими рішеннями у адміністративній справі номер №640/3515/19.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримала подане клопотання та просила його задовольнити з підстав, наведених в ньому.

Заслухавши доводи учасників розгляду клопотання, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва від 03.09.2021 року задоволено клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № № 0000009, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 січня 2021 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 212 КК України та вирішено накласти арешт на грошові кошти в сумі 8 850 102,00 гривень та заборонити відчужувати кошти в частині видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати, який знаходиться на рахунках ТОВ «Альфа-метал-компані» код в банківських установах АТ «УКрСиббарнк», АБ «Укргазбанк», АТ КБ «ПриватБанк».

В якості підтвердження ухилення службових осіб заявника від сплати податку на додану вартість в особливо великих розмірах прокурор посилався на проведену документальну планову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані» з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 01 січня 2015 року по 31 березня 2018 року, валютного законодавства - за період з 01 січня 2015 року по 31 березня 2018 року, з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - за період з 01 січня 2015 року по 31 березня 2018 року, за результатами якої складено відповідний акт перевірки №758/10-36-14-14/34202711 від 03 вересня 2018 року. Перевіркою встановлено порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані»: пункту 44.1, пункту 44.2 статті 44, підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податок на прибуток в періоді, що перевірявся на загальну суму 1 921 166,00 грн., пункту 44.1 статті 44, пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податок на додану вартість в періоді, що перевірявся на загальну суму 1 494 416,00 грн.,

Як вбачається з Постанови Верховного Суду від 25 лютого 2021р. по справі № 640/3515/19, яка надана була суду заявником, та яка не була врахована судом під час ухвалення рішення про накладення арешту на грошові кошти від 3 вересня 2021р. з огляду на те, що прокурор не повідомив про наявність вказаного судового рішення суд, висновки акту перевірки №758/10-36-14-14/34202711 від 03 вересня 2018 року щодо правомірності дотримання податкового законодавства заявником та прийняте на підставі такого Акту податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області № від 11 лютого 2019 рок були предметом оскарження в суді.

В ході судового розгляду суд дійшов висновку про те, що податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області № від 11 лютого 2019 рок є протиправним та підлягає скасуванню.

Судом також досліджувалось твердження податкового органу про те, що заявник мав фінансово-господарські взаємовідносини з рядом підприємств з ознаками ризиковості та фіктивності, з приводу чого Верховний суд зазначив: «Ухвалюючи рішення про задоволення позову суди попередніх інстанцій виходили з того, що здійснення господарської діяльності контрагентом ТОВ «Іліар-Д» не може мати наслідків для Позивача, оскільки законодавством не передбачений обов`язок суб`єкта підприємницької діяльності бути обізнаним із особливостями господарювання контрагента, а законодавство не ставить умовою виникнення податкових зобов`язань платника у залежність від стану податкового обліку його контрагентів, фактичного знаходження їх за місцем реєстрації та наявності чи відсутності основних фондів або спеціальних дозволів у останніх. Суди вказали на те, що жодних належних та допустимих доказів щодо відсутності у контрагентів Позивача матеріальних ресурсів Відповідачем суду не надано, а відсутність трудових ресурсів, на які посилався Відповідач, не може свідчити про відсутність адміністративно-господарських можливостей на виконання господарських зобов`язань та відсутність фактичних дій, спрямованих на виконання взятих на себе зобов`язань, що унеможливлює здійснення господарської діяльності, оскільки наведені обставини не позбавляють суб`єкта господарювання можливості здійснювати посередницьку діяльність, залучати виробничі та трудові ресурси інших суб`єктів господарювання для виконання зобов`язань по укладених ним договорах. Суди також відзначили, що в законодавстві відсутня норма, яка б зобов`язувала підприємство перевіряти наявність таких ресурсів у контрагента та формувати податковий облік лише за їх наявності. Щодо податкової інформації від Головного управління ДФС у Луганській області від 31 липня 2017 року №31/12-32-14-01-15/40073528 «Результати опрацювання зібраної податкової інформації щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Іліар-Д» щодо неможливості проведення звірки у зв`язку з відсутністю контрагента за місцезнаходженням суди звернули увагу, що така інформація доводить виключно зафіксований актом (актами) районної податкової інспекції факт (факти) неможливості проведення звірки і не доводить нереальності спірних господарських операцій за відсутності аналізу операцій з Позивачем. Водночас, висновки Відповідача про відсутність у контрагента Позивача умов для здійснення фінансово-господарської діяльності ґрунтуються на службовій інформації з АІС «Податковий блок», що є недостатньою для визнання господарських операцій з Позивачем нереальними (безтоварними) без наведення інформації та надання доказів, які б засвідчили конкретні обставини ведення фіктивної діяльності таким контрагентом. Водночас, надані Позивачем первинні документи оформлені належним чином, містять відмітки та підписи уповноважених осіб, відображають суть спірних операцій, а тому є достатніми для підтвердження участі Позивача та контрагента у виконанні обумовлених послуг. Наведене у сукупності слугувало підставою для висновку судів попередніх інстанцій про необґрунтованість доводів Відповідача щодо фіктивності господарських відносин Позивача з контрагентом ТОВ «Іліар-Д».»

У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у заявників права на звернення до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

За змістом положень ст. 2 КПК України, при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Так, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Главою 2 КПК встановлені засади, тобто основоположні принципи кримінального провадження, до яких, серед інших, віднесені верховенство права (ст. 8 КПК), законність (ст. 9 КПК).

Так, кримінальним процесуальним законом наголошено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ст. 9 КПК під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 131 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Отже, доводи заявника знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, є обґрунтованими та заснованими на законі.

Відповідно до положень ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Оскільки заявником спростовані твердження про порушення ним дотримання вимог податкового законодавства за період з 01 січня 2015 року по 31 березня 2018 року, валютного законодавства - за період з 01 січня 2015 року по 31 березня 2018 року, з питань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - за період з 01 січня 2015 року по 31 березня 2018 року, що було оформлено Акт перевірки №758/10-36-14-14/34202711 від 03 вересня 2018 року, який містить висновки про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані»: пункту 44.1, пункту 44.2 статті 44, підпункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податок на прибуток в періоді, що перевірявся на загальну суму 1 921 166,00 грн., пункту 44.1 статті 44, пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податок на додану вартість в періоді, що перевірявся на загальну суму 1 494 416,00 грн слідчий суддя вважає, що клопотання про скасування арешту підлягає частковому задоволенню. Суд звертає увагу на те, що він не перевіряє наявність чи відсутність грошових коштів на рахунках заявника з огляду на відсутність підтверджуючих документів наявності грошових коштів у розмірі 8850102,00 гривень на рахунках заявника.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Альфа-Метал-Компані» про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 03 вересня 2021 року (справа №759/20007/21) у кримінальному провадженні №0000009, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25 січня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва (справа №759/20007/21) від 03.09.2021 року у кримінальному провадженні №0000009, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25 січня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, в частині накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Альфа-Метал-Компані» (), відкритих в АБ «Укргазбанк» (МФО 320478, м.Київ,вул.Єреванська,1) НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 .

В іншій частині відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1