Справа № 202/7950/21
Провадження № 1-кс/202/33/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

06 січня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -
В С Т А Н О В И В:
У грудні 2021 року ОСОБА_3 звернувся до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська зі скаргою, в якій зазначив, що 13 грудня 2021 року до СУ ГУНП в Дніпропетровській області ним була подана заява про кримінальне правопорушення.
Однак відомості за такою заявою відповідно до статті 214 КПК України у встановлений строк не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У зв`язку з чим просить визнати бездіяльність СУ ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невиконанні вимог ст. 214 КПК України, а саме невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за його заявою, яка була отримана 13.12.2021 року.
Зобов`язати уповноважену особу СУ ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за його заявою, повідомити його про виконання судового рішення шляхом надання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також на виконання вимог ч. 4 ст. 535 КПК України повідомити суд про виконання судового рішення.
У судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, в своїй скарзі просив розглядати її в його відсутність.
СУ ГУНП в Дніпропетровській області явку свого представника в судове засідання не забезпечило, про надходження та розгляд слідчим суддею скарги ОСОБА_3 було повідомлено належним чином, заперечень проти скарги або даних щодо розгляду заяви не надало.
Слідчий суддя, вивчивши скаргу та матеріали, якими вона обґрунтовується, приходить до висновку, що скарга підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного:
Слідчим суддею встановлено, що 13.12.2021 року ОСОБА_3 до СУ ГУНП в Дніпропетровській області була подана заява про кримінальне правопорушення, в якій він просив протягом 24 годин внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості.
Так, у своїй заяві ОСОБА_3 зазначив про перевищення співробітниками поліції своїх повноважень під час затримання ОСОБА_4 у березні 2021 року (застосування насильства, а також відображення у протоколі затримання вилученої іноземної валюти в меншому розмірі).
Вказана заява про вчинення кримінального правопорушення отримана СУ ГУНП в Дніпропетровській області 13.12.2021 року, що підтверджується наявною відміткою на першому аркуші заяви.
Як стверджує заявник у своїй скарзі, відомості за його заявою у встановлений строк не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Розглядаючи дану скаргу, слідчий суддя виходить з того, що згідно з частиною 1 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Вимоги даної норми КПК України є імперативними, не підлягають широкому тлумаченню та будь-які виключення з них не допускаються.
При цьому слід відзначити, що відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела тощо.
Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298, визначено, що формування Реєстру розпочинається з моменту внесення до нього Реєстратором відповідних відомостей про кримінальне правопорушення, зазначених у заяві чи повідомленні про його вчинення або виявлених ним самостійно з будь-якого джерела. Відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, виходячи зі змісту статті 214 КПК України та Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, заява про кримінальне правопорушення як передумова для початку досудового розслідування для внесення відомостей за такою заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань повинна містити виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
На переконання слідчого судді, заява ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення відповідає вищевказаним вимогам, оскільки викладені в ній обставини формально містять ознаки кримінального правопорушення, наявність чи відсутність якого може бути встановлена лише під час проведення досудового розслідування.
Разом із тим, станом на час розгляду скарги дані щодо розгляду заяви ОСОБА_3 ГУНП в Дніпропетровській області слідчому судді надані не були.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що розслідування злочинів, вчинених працівниками правоохоронних органів (спеціальними суб`єктами), відноситься до підслідності Державного бюро розслідувань. Отже, оцінка доводів на предмет наявності в діях працівників поліції ознак кримінального правопорушення прямо не належить до компетенції органів Національної поліції України, в тому числі СУ ГУНП в Дніпропетровській області, про що заявник як адвокат, звертаючись із відповідною заявою в порядку статті 214 КПК України, має бути обізнаний.
У той же час слідчий суддя бере до уваги, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області, будучи належним чином повідомленим про розгляд скарги слідчим суддею, взагалі не надало будь-яких даних щодо розгляду заяви ОСОБА_3 , зокрема її направлення компетентному органу для виконання вимог статті 214 КПК України, оскільки в жодному разі така заява не може залишатися без процесуального реагування.
Слідчий суддя звертає увагу, що норми ч. 1 ст. 25 КПК України зобов`язують прокурора, слідчого в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
При цьому зі змісту статті 214 КПК України та запроваджених у державі внутрішніх процедур випливає, що нормами кримінального процесуального законодавства України встановлюється імперативний обов`язок внесення після отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення відомостей за такою заявою до ЄРДР.
Згідно зі статтею 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

В своєму рішення у справі «Утвенко та Борисов проти Росії» Європейський суд з прав людини наголосив, що «відмова національних органів влади відкрити кримінальне розслідування вказувала на невиконання державою процесуального зобов`язання щодо забезпечення ефективного розслідування, як це передбачено у статті 3 Конвенції. Інформація, зібрана в рамках «попередньої перевірки», не включала гарантій, які притаманні ефективному кримінальному розслідуванню. Отже, відсутність ефективного розслідування тверджень заявників про жорстоке поводження складала порушення процесуального аспекту статті 3».

Враховуючи зазначену позицію Європейського суд з прав людини та положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод можна дійти висновку, що держава не може відмовити особі в проведенні ефективного розслідування за її заявою про кримінальне правопорушення.

З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для зобов`язання уповноваженої особи органу досудового розслідування ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 від 13.12.2021 року, про що надати йому відповідний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В свою чергу, подальша підслідність розпочатого кримінального провадження може бути визначена у порядку, передбаченому законом.
Водночас слідчий суддя вважає такими, що не підлягають задоволенню вимоги ОСОБА_3 про визнання бездіяльності посадових осіб ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесені відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та зобов`язання повідомити суд про виконання рішення, оскільки за змістом частини 2 статті 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування слідчий суддя вправі прийняти вичерпний перелік рішень, а саме: про скасування рішення слідчого чи прокурора, скасування повідомлення про підозру, зобов`язання припинити дію, зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги.
Слідчий суддя вважає, що зобов`язання уповноваженої особи внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань само по собі є достатнім способом захисту порушених прав заявника.
Крім того, положеннями КПК України не передбачено повідомлення органом досудового розслідування слідчого судді про виконання прийнятих ним рішень.
Таким чином скарга ОСОБА_3 підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст. ст. 303-304, 306-307, 369-372 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб СУ ГУНП в Дніпропетровській області, яка полягає у невнесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважену особу органу досудового розслідування ГУНП в Дніпропетровській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 13.12.2021 року,про що надати йому відповідний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В іншій частині скарги відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1