Справа № 461/8273/21
Провадження № 1-кс/461/5577/21
УХВАЛА

27.10.2021 року. м. Львів.
Слідчий суддя Галицького районного суд м. Львова ОСОБА_1 ,

за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
скаржника ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові скаргу адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру в межах кримінального провадження №0000521 від 13.06.2019 року,-

ВСТАНОВИВ:
Cкаржник звернувся до слідчого судді зі скаргою на повідомлення слідчого про підозру, покликаючись на те, що 21 вересня 2021 року ОСОБА_6 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри. Ознайомившись із текстом такого повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, сторона захисту вважає його необґрунтованим, а, відтак, таким що підлягає скасуванню, оскільки відсутній належний опис обставин вчинення кримінального правопорушення в частині обґрунтованості визнання стороною обвинувачення неправдивими внесених до офіційних документів відомостей (про виконання робіт, про використання матеріалів тощо); відсутній належний опис обставин вчинення кримінального правопорушення в частині обґрунтованості визначення стороною обвинувачення розміру заподіяної шкоди підозрюваним.
Також захисник зазначає, що при описі обставин вчинення кримінального правопорушення, стороною обвинувачення не зазначено про жодні докази, які б підтверджували внесення підозрюваним неправдивих відомостей до офіційних документів; жодні докази, які б підтверджували заподіяння підозрюваним матеріальної шкоди Бартатівській сільській раді Львівської області саме на суму 1822838,86 грн. та заподіяння підозрюваним матеріальної шкоди Великолюбінській селищній раді Львівської області саме на суму 293976,96 грн. За своїм текстом, все повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри сторона захисту вважає необґрунтованим, та бездоказовим припущенням сторони обвинувачення про вчинення ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, ч. 1 ст. 366 КК України та ч. 4 ст. 191 КК України
Окрім цього, 27.07.2021 року стороною захисту було подано клопотання про долучення до матеріалів кримінального провадження висновку експерта №0035/2021 від 29.06.2021 року за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи та висновку експерта №0036/2021 від 30.06.2021 року за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи. Вказане клопотання було задоволено слідчим ОСОБА_7 30.07.2021 року.
Зазначеними висновками експерта спростовуються твердження сторони обвинувачення, висловлені у повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри, щодо внесення підозрюваним завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів, адже, за наведеними висновками експерта, обсяги та вартість фактично виконаних ТзОВ «Добрі Дороги» будівельних робіт відповідають обсягам та вартості таких робіт, що визначені в актах приймання виконаних будівельних робіт.
Однак у повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри стороною обвинувачення не описано обставини щодо проведення наведених експертиз судовим експертом ОСОБА_8 , щодо отримання висновків такого експерта стороною обвинувачення, щодо незгоди чи заперечень зі сторони обвинувачення щодо таких висновків експерта, що стали підставою для їх неврахування при зміні підозри тощо. Тобто у повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри відсутній опис та обґрунтування обставин неврахування стороною обвинувачення отриманих висновків експерта ОСОБА_8 при кваліфікації діянь ОСОБА_6 , що однозначно мають суттєве значення для встановлення обґрунтованості та правомірності підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, ч. 1 ст. 366 КК України та ч. 4 ст. 191 КК України.
Скаржник вважає повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 21.09.2021 року необґрунтованим, таким, що не відповідає вимогам ст. 277 КПК України та підлягає скасуванню, тому просить скаргу задовольнити.
Також, ОСОБА_5 просить поновити строк на оскарження повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 21.09.2021 р., враховуючи такі обставини. Первинна підозра у вчиненні кримінального правопорушення була вручена ОСОБА_6 31.03.2021 року. Водночас, 21.09.2021 року ОСОБА_6 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, у якому суттєво змінено мотивувальну частину первинної підозри. Відтак, до 21.09.2021 року ОСОБА_6 не знав про нові обставини його підозри, що виключало можливість її оскарження. Водночас ця скарга подається в межах визначеного ст. 304 КПК України 10-ти денного строку з моменту повідомлення ОСОБА_6 про зміну раніше повідомленої підозри.
ОСОБА_5 у судовому засіданні вимоги скарги підтримав та просить задовольнити, надав суду пояснення аналогічні викладеним у мотивах скарги.
Прокурор у судовому засіданні вимоги скарги заперечив посилаючись на їх безпідставність, зазначає, що повідомлення про зміну підозру є підставним, обґрунтованим та таким, що відповідає вимогам законодавства, що стверджується матеріалами кримінального провадження.
Заслухавши пояснення скаржника та прокурора, дослідивши інші матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку, що скаргу слід задовольнити.
Слідчий суддя встановив, що Слідчим управлінням ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000521 від 13.06.2019 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 5, 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.
31.03.2021 року слідчим за погодженням з прокурором у відповідності до ст.ст. 40, 42, 276-278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 5, 4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.
21 вересня 2021 року ОСОБА_6 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри.
Згідно з положеннями п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 277 КПК України, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням із прокурором. Повідомлення має містити, зокрема, такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України.
Зокрема, частинами 1-3 ст. 276 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, при яких в обов`язковому порядку здійснюється повідомлення про підозру та осіб, яким надано право вручати особі повідомлення про підозру, до яких відносяться слідчий чи прокурор.
Згідно з частиною 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
Згідно з положеннями ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
У п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України встановлено, що повідомлення про підозру має містити суттєві обставини, відомі на момент повідомлення про підозру.
Згідно ст.ст. 276-278 КПК України вбачається, що при розгляді скарги на рішення слідчого про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи. Тобто, слідчий суддя досліджує не самі докази, а лише їх наявність та вагомість.
Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді - судді суду першої інстанції, належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Зокрема, під час вирішення питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, запобіжних заходів та здійснення судового контролю в порядку ст.206 КПК України та ст. 303 КПК України.
Підозрою є обґрунтоване припущення слідчого та/або прокурора про вчинення особою кримінального правопорушення. Право підозрюваного «знати, у вчинені якого кримінального правопорушення його підозрюють» (п. 1 ч. 3ст. 42 КПК України) кореспондує обов`язок сторони обвинувачення довести це до його відома, повідомити про наявність підозри та роз`яснити її зміст.
Повідомлення про підозру один з найважливіших етапів стадії досудового розслідування, що становить систему процесуальних дій та рішень слідчого або прокурора, спрямованих на формування законної і обґрунтованої підозри за умови забезпечення особі, яка стала підозрюваним, можливості захищатись усіма дозволеними законом засобами і способами.
Цим актом у кримінальному провадженні вперше формулюється та обґрунтовується підозра конкретної особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Викладена у письмовому повідомленні підозра є підґрунтям для виникнення системи кримінально-процесуальних відносин та реалізації засади змагальності у кримінальному провадженні, і у такий спосіб з`являються можливості для підозрюваного впливати на наступне формулювання обвинувачення.
Сформульована підозра встановлює межі, в рамках яких слідчий зможе найефективніше закінчити розслідування, а підозрюваний, його захисник та законний представник одержують можливість цілеспрямовано реалізовувати функцію захисту. З моменту повідомлення особі про підозру слідчий, прокурор набувають щодо підозрюваного додаткових владних повноважень, а особа, яка отримала статус підозрюваного, набуває процесуальних прав та обов`язків, визначених ст. 42 КПК України.
При вирішенні питання про обґрунтованість пред`явленої підозри, слідчий суддя виходить з того, що слідчим суддею на даній стадії оцінюється лише достатність підстав вважати, чи було вчинено кримінальне правопорушення. Встановлення таких підстав базується на стандарті доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви №12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Необхідно оцінювати обґрунтованість усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява №72508/13, параграф 184). Тому цей стандарт доказування є досить низьким необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Фактичними підставами для скасування повідомлення про підозру є: неналежний суб`єкт складання та вручення повідомлення про підозру; порушення процесуального порядку вручення підозри; необґрунтованість підозри.
Необґрунтованість підозри має місце в таких випадках: повідомлення про підозру не відповідає вимогам ст. 277 КПК, не містить правової кваліфікації кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статей (частини статей) закону України про кримінальну відповідальність, що, своєю чергою, крім порушення вимог КПК є грубим порушенням права на захист; аналіз змісту повідомлення про підозру не містить виклад обставин та обґрунтування, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в можливій причетності особи до вчинення інкримінованого йому злочину кримінального правопорушення; матеріали кримінального провадження не містять жодних даних, які б вказували на заподіяння шкоди, на цій підставі повідомлення про підозру є необґрунтованим і підлягає скасуванню.
Аналіз змісту зміни повідомлення про підозру ОСОБА_6 , судових експертиз та опису документів, які знаходяться в матеріалах кримінального провадження, на думку слідчого судді, не містять жодних даних, які б вказували на заподіяння шкоди у розмірі, який зазначає слідчий, у матеріалах кримінального провадження відсутні докази заподіяння ОСОБА_6 шкоди у розмірах зазначених у повідомленні про зміну підозри. Матеріали кримінального провадження не містять жодних даних, які б вказували на заподіяння шкоди в розумінні частини п`ятої ст. 191 КК України. На цій підставі слідчий суддя вважає, що повідомлення про підозру є необґрунтованим і підлягає скасуванню, оскільки зміна повідомлення про підозру не містить жодних посилань на матеріали кримінального провадження, які доказують розмір заподіяння шкоди. Крім того, слідчим не враховано та не спростовано у повідомленні про зміну підозри тверджень зазначених у висновках експертів, які були надані слідчому, та долучені до матеріалів кримінального провадження.
За наведених обставин, слідчий суддя вважає, що скаргу слід задовольнити та скасувати повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 від 21.09.2021 року через необґрунтованість підозри внаслідок її невизначеності в частині кваліфікації його діянь, що позбавляє підозрюваного права на належний захист.
Також суд вважає, що скаржнику слід поновити строк для подання скарги, оскільки його пропущено з поважних причин.
Керуючись ст. ст. 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Поновити ОСОБА_5 строк для подання скарги.
Скаргу ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення про підозру в межах кримінального провадження №0000521 від 13.06.2019 року - задовольнити.
Скасувати повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 від 21.09.2021 року у межах кримінального провадження №0000521 від 13.06.2019 року.
Повний текст ухвали проголошено 27.10.2021 року.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1 .