Провадження № 1-кс/932/4998/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 листопада 2021 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2
прокурора - ОСОБА_3
слідчої ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_8 по кримінальному провадженню № 0000989 від 01.09.2021 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 345 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженого у м. Шемах, Азербайджанської Республіки, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, одруженого, який має на утриманні трьох малолітніх дітей, із середньою освітою, мешкає та зареєстрований у будинку АДРЕСА_1 , раніше засудженого, останній раз вироком Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 21.03.2014 року за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 190 КК України до покарання у вигляді позбавлення строком на 4 роки, від відбування якого звільнений з іспитовим строком тривалістю в 3 роки, -

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 345 КК України.
В обґрунтування заявленого клопотання слідчий зазначає, що 01.09.2021 року приблизно о 06 год. 47 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи за кермом автомобіля марки «Фольксваген», моделі «Пассат», державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , який знаходився поблизу будинку № 9 по вул. Кошута в м. Дніпрі, після отримання наказу командиру другого взводу другої роти третього батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_9 вийти із автомобіля, який був наданий йому поліцейським у зв`язку з виконанням ним своїх службових обов`язків, а саме: відпрацюванням території поблизу будинку № 67 по вул. Юрія Савченка в м. Дніпрі, де 01.09.2021 року було вчинено крадіжку, реалізуючи раптово виниклий злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння працівнику правоохоронного органу побоїв у зв`язку із виконанням цим працівником службових обов`язків, завів двигун та почав рух автомобіля назад, а потім вперед, здійснивши наїзд на ліву ногу ОСОБА_9 , після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник.
В результаті злочинних дій ОСОБА_5 , співробітнику правоохоронного органу ОСОБА_9 , згідно з висновком експерта № 2526е від 29.09.2021 року, спричинено тілесне ушкодження у вигляді рани в області першого пальця лівої стопи, яке за своїм характером відноситься до легких тілесних ушкоджень, що має незначні скороминущі наслідки.
Умисні дії ОСОБА_5 , які виразились в умисному заподіянні працівнику правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків кваліфіковані слідством за ч.2 ст.345 КК України.
Також, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше неодноразово судимим за корисливі майнові злочини, маючи судимість, яка не знята і не погашена у встановленому законом порядку, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову вчинив умисний корисливий злочин за наступних обставин. 26.11.2021 року близько 05 год. 30 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не вдалось, ОСОБА_5 разом із ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , знаходилися за адресою: АДРЕСА_2 , де у останніх виник злочинний умисел на проникнення до іншого приміщення - табачного кіоску, з метою викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, що вчинене повторно. Після чого, ОСОБА_10 , разом із ОСОБА_5 та ОСОБА_11 , визначили об`єктом свого спільного злочинного посягання майно, яке знаходиться всередині приміщення табачного кіоску за адресою: АДРЕСА_2 .
Реалізуючи свій спільний злочинний умисел, знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , шляхом механічного пошкодження замку дверей до кіоску, спільно із ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , проникли до іншого приміщення, яке належить ТОВ «ГЕРМЕС ТАБАК», звідки викрали тютюнові вироби (цигарки різних торгових марок, розфасовані у пачки) та грошові кошти у розмірі 9000 грн.
Після вчинення вказаних дій, ОСОБА_5 , спільно із ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , із викраденим майном з місця скоєння злочину зникли, розпорядившись ним в подальшому на власний розсуд, спричинивши потерпілому ТОВ «ГЕРМЕС ТАБАК» матеріальний збиток на суму 87096 грн.
Умисні дії ОСОБА_5 , які виразились у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), за попередньою змовою групою осіб, що поєднане з проникненням у інше приміщення, вчинене повторно, слідством кваліфіковано за ч.3 ст.185 КК України.
У сукупності дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 2 ст. 345, ч. 3 ст. 185 КК України.
26.11.2021 року ОСОБА_5 затримано у порядку ст.208 КПК України та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 345 КК України, що виразились у таємному викрадені чужого майна за попередньою змовою групою осіб, що вчинено повторно та поєднано із проникненням до іншого приміщення та у умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
Слідчий вказує, що обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами.
У клопотанні слідчий зазначає про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; можливість незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному провадженні; можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.
З врахуванням зазначеного, прохає застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, визначивши альтернативним запобіжним заходом заставу у розмірі 1000 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В судовому засіданні прокурор заявлене клопотання підтримав, пояснення надав аналогічні тексту клопотання, прохав таке задовольнити. Додатково пояснив, що ризик переховування від слідства та суду підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція статті якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до шести років. Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, підозрюваний, який усвідомлює невідворотність покарання, з метою уникнення відповідальності, буде переховуватись від досудового розслідування та суду. Ризик втечі підтверджується тим фактом, що ОСОБА_5 на даний час перебуває у розшуку, який оголошений відділенням поліції № 5 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. На цей час слідством не встановлено місцезнаходження всього викраденого майна, тому ОСОБА_5 , у разі обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, буде мати можливість знищити, сховати або спотворити майно, що було викрадено у потерпілого. ОСОБА_5 інкримінується злочин, який вчинений у співучасті з іншими особами. На даний час встановити інших співучасників злочину, які причетні до таємного викрадення майна, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, не вдалося можливим, тому наявний ризик того, що ОСОБА_5 , у разі обрання йому більш м`якого запобіжного заходу, матиме можливість впливати на інших невстановлених осіб, які причетні до вчинення даного злочину. ОСОБА_5 схильний до вчинення кримінальних правопорушень, оскільки раніше неодноразово засуджений за вчинення кримінальних правопорушень, в тому числі корисливих. Крім того, стосовно нього до суду скеровані три обвинувальних акти за ч. 3 ст. 186 КК України, ч.1 ст. 263 КК України, ч. 5 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч.2 ст.307 КК України. Тому, перебуваючи на свободі, підозрюваний може вчинити інші кримінальні правопорушення, в тому числі корисливі злочини. Зазначив, що лише розмір застави зазначений у клопотанні здатний забезпечити виконання процесуальних обов`язків.
У судовому засіданні підозрюваний вину у вчиненні інкримінованого йому злочину не визнав. Пояснив, що до інкримінованих йому злочинів не має жодного відношення. 01.09.20212 року знаходився вдома. Щодо крадіжки повідомив, що невідомі особи несли сумки з цигарками. Після того як підозрюваний до них звернувся, вони кинули сумки з цигарками та побігли в невідомому напрямку. Для того щоб зберегти цигарки їх помістили до машини, щоб в подальшому повернути власнику. Прохав не обирати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки має на утриманні трьох малолітніх дітей, одружений, має місце роботи, постійне місце реєстрації та мешкання. У скерованих до судів разом з обвинувальними актами кримінальних провадженнях неналежної процесуальної поведінки не допускав. Наміру переховуватись від слідства та суду у нього немає. Вилучений у нього при особистому обшуку мобільний телефон йому не належать, підкинутий йому працівниками поліції.
Захисник підозрюваного заперечував проти задоволення клопотання, оскільки підозра необгрунтована. Зазначив про те, що його підзахисний має сталі, міцні соціальні зв`язки, які мінімізують ризик втечі від правосуддя. Дійсно, його підзахисний є обвинуваченим у вчиненні інших злочинів, не менш тяжких, ні ті, по яким пред`явлено підозру, однак, як вбачається, під дією запобіжного заходу не перебуває. Беручи до уваги інкриміновано крадіжку тільки тютюнових виробів та грошових коштів, тобто предметів, які індивідуальними ознаками, встановленими слідством чи повідомленими потерпілим, не наділені, є сумнівним ризик приховування чи знищення речей, які мають значення для досудового розслідування. Повідомлена підозра не містить обставин вчинення крадіжки у співучасті з невстановленою слідством особою, тому посилання на ризик впливу на інших причетних до вчинення злочину осіб є безпідставним. Визначена слідством застава у 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є завідомо непомірною для його підзахисного, який має на утриманні трьох малолітніх дітей та не має високооплачуваної роботи. З урахуванням викладеного, прохав обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації та фактичного мешкання.
Заслухавши доводи прокурора, пояснення підозрюваного, захисника, дослідивши надані сторонами докази та матеріали, слідчим суддею встановлено наступне.
Як вбачається із витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, до реєстру за № 0000989 від 01.09.2021 року внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. 26.11.2021 року до ЄРДР під № 0001497 внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України. 26.11.2021 року постановою прокурора Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_8 ці кримінальні провадження об`єднанні в одне під № 0000989.
26.11.2021 року ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні злочину, у порядку ст.208 КПК України та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 345 КК України, що виразились у таємному викрадені чужого майна за попередньою змовою групою осіб, що вчинено повторно та поєднано із проникненням до іншого приміщення та у умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.
Про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до неправомірних дій та обґрунтованість підозри у вчиненні ним кримінальних правопорушень свідчать докази, які долучені до матеріалів клопотання, а саме: протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 02.09.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 02.09.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 03.09.2021 року; протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 03.09.2021 року; протокол проведення слідчого експерименту віл 09.09.2021 року; висновок КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР № 2526е від 29.09.2021 року; протокол огляду від 26.11.2021 року; рапорт про прийняття повідомлення на гарячу лінію «102» про вчинену крадіжку у тютюновому кіоску; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 26.11.2021 року; протокол допиту представника потерпілого від 26.11.2021 року; протокол огляду речових доказів за участі представника потерпілого від 26.11.2021 року; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 26.11.2021 року, згідно з яким ОСОБА_5 затримано поблизу з місцем вчинення крадіжки та вилучено при особистому обшуку викрутку, ніж, ліхтар, предмети, схожі на зброю та боєприпаси, грошові кошти у сумі 9 832 грн; протокол огляду від 26.11.2021 року; довідка про відеофіксацію камерами спостереження «Безпечне місто»; докази у їх сукупності.
Вирішуючи питання щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення клопотання, а також здійснюючи судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, слідчий суддя виходить із наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Не вдаючись до детальної оцінки дій та винуватості особи, на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.
З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що були надані органом досудового розслідування, та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_5 підозра у вчиненні кримінальних правопорушень є обґрунтованою.
Щодо застосування заявленого запобіжного заходу саме у виді тримання під вартою та вирішуючи питання про існування передбачених ст. 177 КПК України ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя зазначає таке.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Інкриміноване підозрюваному ОСОБА_5 кримінальне правопорушення передбачає застосування покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, тобто тримання під вартою, як запобіжний захід, може бути застосований до підозрюваного.
Доведеними, наданими суду поясненнями прокурора та матеріалами справи в їх сукупності, є наявність ризику у вигляді можливого переховування від органів досудового розслідування та суду, оскільки органом досудового розслідування представлено слідчому судді вагомі докази вчинення підозрюваним інкримінованих йому злочинів, у випадку доведеності його вини у вчиненні злочинів, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років, реальність відбуття якого підозрюваний, як раніше неодноразово засуджена особа, усвідомлює. Вік та стан здоров`я підозрюваного не є перешкодою для залишення ним місця постійного проживання з метою уникнення відповідальності за інкримінований злочин. Слідчий суддя також враховує наявність у підозрюваного попередніх засуджень та пред`явлення йому обвинувачень у вчиненні інших злочинів, оголошення підозрюваного у розшук та надання дозволу на його затримання хвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29.09.2021 року у справі № 201/65/15-к, які певним чином нівелюють міцність його соціальних зв`язків у місці постійного проживання. Крім того, оцінюючи ризик втечі від правосуддя, слідчий суддя враховує пояснення потерпілого ОСОБА_9 та свідків щодо механізму та причин заподіяння тілесних ушкоджень працівникові поліції, який виконував свої службові обов`язки на місці події.
Оскільки потерпілий ОСОБА_9 та свідки наїзду є особами, які проходять публічну службу, їх анкетні дані та місце роботи відомі підозрюваному, ОСОБА_5 інкриміновано злочин проти авторитету органів державної влади, на цей час, внаслідок нещодавнього затримання, необхідні слідчі дії не проведено, є високоймовірним позапроцесуальний вплив на потерпілого та свідків з метою зміни ними показань задля уникнення кримінальної відповідальності.
Так, при встановленні наявності ризику позапроцесуального впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання у кримінальному провадженні показань від осіб, які є свідками, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні. При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на тих показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК, тобто на показаннях допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею осіб. Суд, згідно із вимогами ч. 4 ст. 95 КПК України, не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тому, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Характеристику з місця роботи надану ФОП ОСОБА_15 , слідчий суддя не може прийняти як належний доказ, який підтверджує працевлаштування та характеризує особу підозрюваного, оскільки доказів реєстрації вказаної фізичної особи-підприємця суду не надано, у самій характеристиці не зазначено рнокпп та повні ім`я та по-батькові фізичної особи-підприємця ОСОБА_16 , що унеможливлює її ідентифікацію. Також не надано копії наказу про прийняття на роботу чи трудової книжки, які б могли підтвердити працевлаштування підозрюваного у фізичної особи-підприємця ОСОБА_15 .
Через те, що ОСОБА_5 раніше засуджений за вчинення злочину у вигляді крадіжки, офіційно не працевлаштований, а отже не має легальних джерел доходу, при тому, що кошти на підтримання життєдіяльності своєї сім`ї потребує щоденно, відносно нього до суду скеровано обвинувальний акт за ч. 3 ст. 186 КК України, та він знову підозрюється у вчиненні крадіжки, є високоймовірним ризик вчинення підозрюваним іншого умисного корисливого злочину проти власності. Запобігти саме цьому ризику, шляхом застосування іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із позбавленням волі, не видається можливим, оскільки надана органом досудового розслідування довідка вказує на пред`явлення упродовж останніх двох років низки обвинувачень у вчиненні умисних корисливих злочинів проти власності та обрані у цих кримінальних провадженнях більш м`які запобіжні заходи та застава, як альтернативний запобіжний захід, гарантією, як вбачається, належної поведінки підозрюваного не стали. Відтак, запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не буде достатньою запорукою від реалізації підозрюваним ризику вчинення іншого умисного корисливого злочину.
Інший ризик свого підтвердження в ході розгляду справи не знайшов.
Викладене вище дає підстави для твердження про те, що тримання ОСОБА_5 під вартою відповідає інтересам суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, в даному випадку, переважають інтереси забезпечення поваги до його особистої свободи.
Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обранні запобіжного засобу, прихожу до висновку про можливість обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 196 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту, дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шестидесяти днів. Нормою ч. 2 цієї статті встановлено, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту його затримання.
Враховуючи те, що фактично ОСОБА_5 затримано 26.11.2021 року, датою закінчення дії ухвали про тримання його під вартою є 24.01.2022 року.
Вирішуючи питання про розмір альтернативного запобіжного заходу, слідчий суддя бере до уваги факти пред`явлення підозри/обвинувачення у вчиненні інших крадіжок, оголошення підозрюваного у розшук та надання дозволу на його затримання хвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29.09.2021 року у справі № 201/65/15-к, відсутність пояснень з боку сторони захисту про джерела до існування підозрюваного, обставини вчинення інкримінованого у цій справі злочину крадіжки з кваліфікуючими ознаками, та вважає, що визначений п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави не здатен забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного. Враховуючи викладене, вважаю за можливим вийти за межі встановленого у п. 2 ч. 5 ст. 181 КПК України розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу та встановити заставу у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 181, 193, 194, 196,309, 372,376 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою тривалістю 60 днів, тобто до 24 січня 2022 року включно.
Визначити заставу у розмірі двісті прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 454 000 гривень.
При внесенні визначеної суми застави підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти звільнити.
У випадку внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зобов`язання про виконання обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, у провадженні якого буде знаходитись справа, прокурора, слідчого судді чи суду, в залежності від стадії кримінального провадження;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично мешкає та зареєстрований, без дозволу слідчого, прокурора або суду, в залежності від стадії кримінального провадження;
- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого фактичного місця проживання;
- утриматись від спілкування у будь-який спосіб зі свідками та потерпілим у кримінальному провадженні 0000989,
у разі невиконання яких, слідчим суддею або судом буде вирішено питання про звернення застави в дохід Держави.
Відповідно до вимог ст.182 КПК України, роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Дана ухвала діє до 24 січня 2022 року включно.
Згідно ч. 6 ст. 206 КПК України, зобов`язати слідчого та процесуального керівника забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Про результати обстеження повідомити слідчого суддю Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1