Номер провадження:1-кс/521/1773/21
У Х В А Л А

ВСТУПНА ЧАСТИНА
м. Одеса, Україна
21 квітня 2021 року

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , здійснив судовий контроль за дотриманням прав свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні № 0000550 від 14.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК.

Сторони кримінального провадження, які приймали участь, інші учасники провадження: скаржник ОСОБА_3

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

1.Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
Слідчим суддею проводився розгляд скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора при розгляді скарги на недотримання розумних строків у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за № 0000550 від 14.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК.

Скарга розглядалась за ініціативою скаржника ОСОБА_3 .

2.Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази.
08.04.2021 року ОСОБА_3 подала до Одеської місцевої прокуратури № 2 скаргу в порядку ст. 308 КПК щодо недотримання розумних строків під час досудового розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000550 від 14.05.2020 року за ч. 1 ст. 382 КК.

Станом на день звернення до слідчого судді, відповідь на скаргу ОСОБА_3 надано не було.

Скаржник просить постановити ухвалу, якою зобов`язати прокурора розглянути скаргу ОСОБА_3 від 08.04.2021 року та виконати вимоги ст. 308 КПК.

3.Позиції сторін кримінального провадження. Судовий виклик.
Прокурор про день, час та місце розгляду скарги сповіщений належним чином. В судове засідання не з`явився, про причини неявки слідчого суддю не повідомив.
Скаржник ОСОБА_3 в судовому засіданні уточнив скаргу і просив її задовольнити та встановити відповідний розумний строк органу який здійснює досудове розслідування, для проведення всіх необхідних слідчих дій.

Слідчий суддя вважає, що розгляд скарги можливо провести без прокурора і слідчого, враховуючи положення ч. 3 ст. 306 КПК.

4.Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановлені ухвали, положення закону яким керувався слідчий суддя.
Вивчивши скаргу та матеріали додані до неї, вислухавши думку скаржника, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Хмельницького ВП Малиновського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області (ВП №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області) знаходиться кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000550 від 14.05.2020 року за ч. 1 ст. 382 КК.

Скаржник стверджує, що слідчим зібрані докази скоєного кримінального правопорушення, проте прокурор ухилився від обов`язків повідомити особі про підозру.

Захищаючи свої права скаржник, 08.04.2021 року звернувся до Одеської місцевої прокуратури № 2 (Малиновська окружна прокуратура м.Одеси) зі скаргою на порушення розумних строків здійснення досудового розслідування.

Відповідь на свою скаргу, ОСОБА_3 не отримала.

Положення Закону, які надають право слідчому судді втручатись у правовідносини пов`язані з дотриманням розумних строків є наступні положення п. 18 ч. 1 ст. 3, ст. ст. 28, 113, 114, п. 9-1 ч. 1 ст. 303, ст. 308 КПК.

Даючи оцінку встановленим фактам та обставинам, слідчий суддя не може не звернути увагу на певну системність у нездійсненні досудового розслідування кримінального провадження належним чином.

Так, є об`єктивно встановленим та ніким не оспорюваним фактом проведення досудового розслідування у вказаному провадженні з травня 2021 року, тобто на протязі майже одного року.

Даючи оцінку тривалості проведення досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що таке розслідування позбавлене ефективності і як наслідок повноти та об`єктивності, що в свою чергу призводить до невиправданого порушення прав потерпілої особи, яке пов`язано з порушенням розумних строків здійснення такого розслідування.

Є очевидним, що при здійсненні досудового розслідування лише слідчий, відповідно до ч. 1 ст. 40 КПК, наділений найбільшими процесуальними правами та процесуальною самостійністю під час проведення розслідування, оскільки він визначає основні і додаткові напрями слідства, приймає і виконує рішення та несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення таких слідчих і процесуальних дій.

Разом з тим, певна слабкість, часом досконала безпорадність сторін та інших учасників кримінального провадження, особливо потерпілого і відсутність необхідної можливості для реалізації своїх прав, спонукали законодавця заснувати для цієї мети особливого суб`єкта права, який би здійснював контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів таких осіб слідчого суддю.

Не надаючи оцінку техніці і тактики слідства, прийомам, способам і методам розслідування, а також напрямкам процесуальної і слідчої діяльності та її необхідності, слідчий суддя вважає, що відсутність швидкого розслідування при наявності великих владних повноважень, а також визначення меж здійснення досудового розслідування, у сукупності з відсутністю інформаційного забезпечення потерпілої особи про розслідування, свідчить про порушення певних прав такої особи і вимагає втручання слідчого судді, як права на здійснення судового контролю за дотриманням прав та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Втручаючись у розслідування, слідчий суддя зазначає, що будь-які процедурні (слідчі або процесуальні) дії слідчого, прокурора повинні відповідати не тільки загальним засадам та принципам здійснення досудового розслідування кримінального провадження, що визначені в Законі, але й відповідати принципам гідності, пропорційності, порядності та розумності. Вимога розумності зобов`язує суб`єкта вибирати дію і здійснювати її так, щоб вона при нормальному розвитку причинно-наслідкових зв`язків досягала б завдань кримінального судочинства. У даному провадженні дії слідчого не були достатніми, швидкими та повними при здійсненні розслідування кримінального правопорушення. Відповідно не був дотриманий розумний баланс (справедлива рівновага) приватних і публічних (суспільних) інтересів. Обставини правопорушення не були дослідженні належним чином, не були прийняті всі необхідні заходи та розумні можливості на розкриття вказаного злочину, результатом чого стала втрата часу та унікальних за своєю природою слідів доказів.
На думку слідчого судді, відновити будь-яким шляхом вказане упущення не можливо, оскільки як зазначено вище, унікальність слідової картини конкретного злочину, недовговічність і здатність її розсіюватись під впливом об`єктивних і суб`єктивних чинників зумовлюють необхідність оперативного закріплення доказової інформації.
У даному випадку, якщо доказів для повідомлення будь-якій особі про підозру достатньо, слідчий, прокурор зобов`язані виконати вимоги Глави 22 КПК. Відсутність таких доказів вимагає такої ж справедливої реакції слідчого, прокурора та прийняття рішення в порядку Глави 24 КПК.
Викладені, встановлені обставини, дають право слідчому судді на висновок про те, що слідчим та прокурором не виконано завдання кримінального провадження, в тому числі захист особи потерпілого від кримінального правопорушення. Окрім того, такі недобросовісні дії формують у суспільства враження не тільки відсутності швидкого, повного та неупередженого розслідування але й створюють думку про слабкість державної організації всього правоохоронного апарату і як наслідок нездатність реагувати на порушення суспільних відносин.

Загальновідомим є факти, що встановленні Європейським судом з прав людини у справах пов`язаних з порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в частині встановлення надмірної тривалості провадження (безумовно судового), що не відповідала вимозі «розумного строку» (Наприклад Рішення у справі Смірнова проти України від 08.11.2005 року, Заява № 36655/02).

Проводячи певну аналогію у понятті «розумний строк», слідчий суддя вважає, що загалом правосуддя можливо вважати таким, що відповідає вимогам справедливості, якщо розслідування, розгляд і вирішення кримінального провадження здійснюється упродовж розумного строку, незалежно від стадії такого провадження. Ігнорування такого принципу «процесуальної економії» тягне невиправдане і позбавлене сенсу використання часових, фінансових і кадрових ресурсів держави для розгляду (розслідування) такого провадження.

Таким чином, задовольняючи скаргу потерпілої, слідчий суддя лише констатує той факт, що досудове розслідування у вказаному провадженні на протязі тривалого часу не забезпечує виконання завдань кримінального провадження, імітуючи діяльність з розслідування, а тому позбавлене не тільки розумної необхідності але й взагалі здорового глузду.

Відповідно слідчий суддя вважає, що доводи скаржника заслуговують на увагу і вони потребують більш ретельної перевірки.

За змістом ст. 308 та п. 9-1 ч. 1 ст. 303 КПК, прокурор під час розгляду скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування, зобов`язаний винести своє процесуальне рішення, яке відповідно до ч. 3 ст. 110 КПК виноситься у формі постанови.

Не виконання зазначених вимог закону, в тому числі щодо форми надання відповіді на скаргу, свідчить про необхідність законної реакції на таке порушення.

Слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати керівника Малиновської окружної прокуратури м. Одеси належним чином розглянути скаргу ОСОБА_3 від 08.04.2021 року в порядку ст. 308 КПК та винести відповідну мотивовану постанову за результатами розгляду такої скарги, яка буде відповідати вимогам ч. 5 ст. 110 КПК.

При винесені постанови, необхідно врахувати повну бездіяльність слідчого та процесуального керівника у вказаному кримінальному провадженні та забезпечити провадження належним процесуальним керівництвом і відповідно належним досудовим розслідуванням.

Враховуючи вимоги скарги, а також викладені вище в ухвалі обставини, слідчий суддя вважає, що таким чином скарга підлягає задоволенню.

Постановляючи ухвалу, слідчий суддя керується ст. ст. 28, 303-307, 309 КПК.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА

1.Висновки слідчого судді.

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора щодо не розгляду скарги на недотримання розумних строків під час досудового розслідування задовольнити.

Зобов`язати керівника Малиновської окружної прокуратури м. Одеси належним чином розглянути скаргу ОСОБА_3 від 08.04.2021 року в порядку ст. 308 КПК у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 0000550 від 14.05.2020 року за ч. 1 ст. 382 КК та винести відповідну мотивовану постанову за результатами розгляду такої скарги, яка буде відповідати вимогам ч. 5 ст. 110 КПК.

Копію ухвали направити скаржнику ОСОБА_3 , керівнику Малиновської окружної прокуратури м. Одеси.

2.Строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту її оголошення і підлягає безумовному виконанню.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1