Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7373/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.05.2021 м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі:
слідчий суддя ОСОБА_1 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_2 ,
підозрюваного ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
секретаря судових засідань ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні №0001006, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 травня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_3 ,
ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, не працюючого, з повною середньою освітою, перебуває у громадянському шлюбі, утриманців не має, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 , звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_3 разом із ОСОБА_9 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаний з проникненням у житло.
З метою реалізації вказаного злочинного умислу 27 травня 2021 року приблизно о 12 год. 00 хв. ОСОБА_3 та ОСОБА_9 прибули до будинку АДРЕСА_2 , де, діючи спільно згідно розподілених ролей, ОСОБА_9 спостерігав за оточуючою обстановкою з метою недопущення викриття злочину та в разі появи сторонніх осіб повинен був попередити про це, тоді як ОСОБА_3 зайшов до під`їзду та, піднявшись на шостий поверх вказаного будинку, де помітив вхідні двері квартири АДРЕСА_3 із замками, які він міг б відкрити, вирішив реалізувати свій злочинний умисел, проникнувши саме до вказаної квартири.
Тоді ж ОСОБА_3 , впевнившись, що за його діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, за допомогою заздалегідь підготовлених інструментів, які приніс із собою, зламав нижній замок вхідних дверей та проник до вищевказаної квартири, яка належить ОСОБА_10 , звідки повторно, таємно викрав «ApplePencil» білого кольору вартістю 5000 грн., годинник чоловічий «Longines» вартістю 20706 грн., годинник чоловічий «Longines» вартістю 18144 грн., каблучку із жовтого золота 585 проби, вагою 4 г, вартістю 15000 грн., каблучку із жовтого золота 585 проби у вигляді чайки, вагою 2 г, вартістю 2000 грн., каблучку із жовтого золота 585 проби з камінням білого кольору вартістю 2000 грн., сережки із жовтого золота 585 проби вагою 8 г, з камінням зеленого та білого кольору, вартістю 5000 грн., сережки із жовтого золота 585 проби з перлинами, вартістю 4000 грн.
В цей час ОСОБА_9 слідкував за зовнішньою обстановкою з метою недопущення викриття злочинних дій.
Після цього ОСОБА_3 та ОСОБА_9 з місця вчинення кримінального правопорушення зникли та мали можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд, однак були затримані працівниками поліції.
Органом досудового розслідування 28 травня 2021 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненій повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у житло, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Таким чином, в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, яке відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими є ризики переховування від органу досудового розслідування, вчинення іншого кримінального правопорушення та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а саме вжиття заходів щодо недопущення виявлення і документування інших епізодів злочинний дій, а також щодо переховування іншого можливого співучасника ОСОБА_11 . Водночас слідчий вказує на те, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримав із наведених у ньому підстав. При цьому прокурор зазначив, що є підстави вважати, що перспектива втрати застави у невеликому розмірі може бути неналежним мотиватором виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим просив визначити підозрюваному, як альтернативний запобіжний захід, заставу у розмірі, що перевищує максимальний розмір застави, встановлений п.2 ч.5 ст. 182 КПК України, а саме у розмірі 500 прожиткових мінімум для працездатних осіб.
Захисники в судовому засіданні проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, вказуючи на необґрунтованість підозри, неналежність та недопустимість доказів, наданих стороною обвинувачення в її обґрунтування, відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також на незаконність затримання ОСОБА_3 , просили застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Водночас, захисники просили у разі застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити йому мінімальний розмір застави.
Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію своїх захисників.
Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисників, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Встановлено, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001006, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 травня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.
27 травня 2021 року о 15 год. 30 хв. ОСОБА_3 затримано слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_12 в порядку ст. 208 КПК України.
28 травня року о 14 год. 50 хв. слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_13 за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 , повідомлено ОСОБА_3 про підозру у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненій повторно, за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у житло, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , віднесено до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.
Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Частиною третьою статті176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Так, із наданих стороною обвинувачення матеріалів кримінального провадження №0001006 від 27 травня 2021 року вбачається, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.
Так, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать докази, зібрані в ході досудового розслідування, зокрема:
- заява про вчинення кримінального правопорушення від 27 травня 2021 року;
- протокол огляду місця події від 27 травня 2021 року;
- протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 ;
- протоколи допиту свідків;
- протоколи затримання ОСОБА_3 та ОСОБА_9 від 27 травня 2021 року;
- протокол огляду предметів від 28 травня 2021 року;
- постанова про визнання речовим доказом від 28 травня 2021 року;
- протокол огляду відеозапису від 28 травня 2021 року;
- протокол огляду місця події від 28 травня 2021 року.
Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.
Ризик переховування від органу досудового розслідування та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином підтверджується тяжкістю інкримінованого ОСОБА_3 злочину, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, та суворістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим.
Про наявність вказаного ризику свідчить також той факт, що підозрюваний раніше неодноразово судимий, зокрема, за вчинення майнових злочинів та востаннє відбував реальний строк покарання у виді 5 років позбавлення волі.
Крім того, із пояснень прокурора в судовому засіданні встановлено, що на даний час відносно підозрюваного ОСОБА_3 у Дніпровському районному суді м. Києва розглядається обвинувальний акт за ч. 3 ст. 186 КК України.
На ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_3 , вказує також наявність злочинної діяльності з корисливих мотивів.
Крім того, враховуючи надані під час досудового слідства показання свідків у даному кримінальному провадженні, існують підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати на них з метою зміни ними показань, зокрема, може передавати свідку ОСОБА_11 інформацію, як стала йому відомою в ході досудового розслідування, що матиме негативне значення для кримінального провадження.
На той факт, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує і те, що, усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови)).
Отже, зазначені вище обставини свідчать про наявність в діях ОСОБА_3 ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.
При цьому, на думку слідчого судді, більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведеним вище ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим слідчий суддя не вбачає підстав для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, про що було заявлено стороною захисту.
Таким чином, відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.
Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_3 встановлено, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Київ, перебуває у громадянському шлюбі, утриманців не має, не працює, не має офіційного доходу, раніше є неодноразово судимим, зокрема, за вчинення корисливих злочинів.
Із урахуванням вищевстановлених обставин, слідчий суддя вважає, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
При цьому слідчим суддею враховується, що стороною захисту не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, який інкримінується підозрюваному, оскільки, на переконання слідчого судді, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
З огляду на обставини інкримінованого кримінального правопорушення та його тяжкість, а також враховуючи особу підозрюваного та його майновий стан, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_3 передбачених КПК України обов`язків, в межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду; не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утриматися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні №0001006, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 травня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_3 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 26 липня 2021 року включно, та помістити його до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Розмір застави визначити у межах 80 (вісімдест) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 181 600 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_3 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утриматися від спілкування з іншим підозрюваним, потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.
Для утримання підозрюваний ОСОБА_3 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала слідчого судді діє до 26 липня 2021 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1