Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4741/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.05.2021 Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 ,за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві клопотання слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000474 від 22 січня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 186, ч.3 ст.187 КК України,,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000474 від 22 січня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186, ч.3 ст.187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказав, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м.Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000474 від 22 січня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186, ч.3 ст.187 КК України.
Досудовим слідством встановлено, що в кінці вересня 2015 року ОСОБА_8 , маючи спільний з ОСОБА_9 , ОСОБА_5 злочинний умисел на вчинення грабежу та подальше заволодіння чужим майном громадян, поєднане з проникненням в житло та застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя та здоров`я.
21 січня 2016 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочинів передбачених ч.3 ст.186, ч.3 ст.187 КК України.
В органу досудового розслідування є реальні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч.3 ст.186, ч.3 ст.187 КК України.
У клопотанні вказує, що відносно підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки останній може переховуватися від слідства та суду, може впливати на потерпілих та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто зникнути та перебувати тривалий час у розшуку, вчинити інше кримінальне правопорушення.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав наведених в ньому просив задовольнити, додатково вказав, що підозрюваний перебував в розшуку, ухилявся від слідства, змінював постійно номера мобільного телефону, за місцем проживанням був відсутній.
Сторона захисту просить відмовити в задоволенні клопотання за безпідставністю, зазначає, що підозра є необґрунтована та в належний спосіб не вручена. Жодних доказів того, що підозрюваний ухилявся від слідства та суду до клопотання не додано. Підозрюваний важко хворий, йому необхідне відповідне лікування.
Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наступне.
Слідчим суддею під час розгляду клопотання встановлено, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м.Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000474 від 22 січня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186, ч.3 ст.187 КК України.
Досудовим слідством встановлено, що в кінці вересня 2015 року ОСОБА_8 , маючи спільний з ОСОБА_9 , ОСОБА_5 злочинний умисел на вчинення грабежу та подальше заволодіння чужим майном громадян, поєднане з проникненням в житло та застосуванням насильства, що не є небезпечним для життя та здоров`я.
21 січня 2016 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені злочинів передбачених ч.3 ст.186, ч.3 ст.187 КК України.
Підозра підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, такими допитами свідків, потерпілих, іншими письмовими доказами.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.
Отже, на початковій стадії розслідування стадії розслідування, що має місце у цьому випадку суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність ознак кримінальних правопорушень в діях ОСОБА_5 .
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.
Так, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце проживання, а саме с.Височне, Ратнівського району, Волинської області, позитивну характеристику з місця проживання, незадовільний стан здоров`я.
Сукупність встановлених у судовому засіданні обставин з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту свідчить, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.
Крім того, у силу ст. 177 КПК слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання; репутацію підозрюваного.
Врахування зазначених обставин у сукупності з покаранням, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики, приводить слідчого суддю до переконання, що забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного може більш м`який запобіжний захід, ніж ініційований стороною обвинувачення, у виді домашнього арешту з покладенням відповідних обов`язків.
На підставі викладеного, керуючись ст.176-179,181,183,193,194,196, 309 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000474 від 22 січня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186, ч.3 ст.187 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.
Застосувати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, за адресою АДРЕСА_1 ,
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки: - прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час;
- не відлучатися за місцем проживанням АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора та суду; - заборонити залишати місце проживання, АДРЕСА_1
- заборонити спілкуватись з потерпілим та свідками по кримінальному провадженню без дозволу слідчого, прокурора або суду. - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт(паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Звільнити ОСОБА_5 негайно з під-варти із зали суду. Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , прибути за місцем проживання та виконувати покладені на нього обовязки.
Строк дії ухвали встановити до 18 червня 2021 року, в межах строку досудового розслідування. Термін дії покладених обов`язків, а також термін дії ухвали визначити, до 18 червня 2021 року. Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати на виконання в ГУНП у Волинській області. Виконання ухвали покласти на слідчого Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві в провадженні якого перебуває кримінальне провадження. Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1