ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2587/21
У Х В А Л А
про відмову в задоволенні заяви про відвід
"06" липня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суд м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , розглянувши заяву захисника ОСОБА_3 , адвоката підозрюваного ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_5 , адвоката підозрюваного ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_7 від розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування, поданого в рамках кримінального провадження № 0001071 від 05.04.2021 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадження Дарницького районного суду м. Києва надійшла заява захисника ОСОБА_3 , адвоката підозрюваного ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_5 , адвоката підозрюваного ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_7 від розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування, поданого в рамках кримінального провадження № 0001071 від 05.04.2021 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 186 КК України,

В обґрунтування своєї заяви адвокати вказують на те, що суддя ОСОБА_7 прийняв рішення про розгляд клопотання без участі одного з підозрюваних, ОСОБА_8 , що є грубим порушенням ч.3 ст.295-1 КПК України, відтак наявні підстави, що викликають сумнів у неупередженості судді.

В судове засідання підозрювані ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , адвокати ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та прокурор не з`явилися, про розгляд заяви про відвід повідомлені в установленому законом порядку, причини своєї неявки суд не повідомили.

Особа, якій заявлено відвід суддя ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився.

Судом з урахуванням положень ст. 81 КПК України, визнано можливим проводити розгляд заяви про відвід за відсутності не з`явившихся осіб.

Вивчивши в нарадчій кімнаті заяву про відвід, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Положеннями ст.ст. 75, 76 КПК України визначено підстави відводу щодо судді.

Разом з тим заявниками не надано ніяких доказів в підтвердження наявності будь - яких обставин, передбачених чинним законодавством, що є підставами для відводу судді ОСОБА_7 .

Судом не встановлено та заявниками не доведено наявність обставин, які б викликали сумніви у неупередженості судді ОСОБА_7 та унеможливлювали ухвалення ним об`єктивного рішення. Обставинами, на які посилаються захисники у своїй заяві про відвід головуючого, є передбачені у пункті 4 частини першої статті 75 КПК України інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості.

Як встановлено слідчим суддею при розгляді заяви про відвід цими обставинами є процесуальні рішення слідчого судді під час розгляду клопотання про продовження строків досудового розслідування.

Вважаю, що в даному випадку йдеться про завідомо безпідставний відвід, що при певних обставинах може бути визнано як зловживання процесуальними правами.

Верховний Суд вважає відвід завідомо безпідставним, якщо у заяві про відвід відсутні будь-які докази, які свідчили б про необ`єктивність чи упередженість судді щодо заявника, тобто підстави для відводу ґрунтуються на власних припущеннях заявника, або якщо підставою для відводу є непогодження сторони з процесуальними рішеннями судді. Додатковою підставою для визнання відводу зловживанням процесуальними правами є порушення строків для його заявлення.

Наприклад, в ухвалі від 18 грудня 2018 року у справі №910/2968/18 Верховний Суд визнав відвід завідомо безпідставним, а його заявлення зловживанням процесуальними правами, оскільки вказаний відвід по суті «є висловленням незгоди з процесуальним рішенням Верховного Суду після того, як суд мотивував таке рішення».

Окрім того, визначаючись щодо наявності підстав для відводу слідчого судді, враховую, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справах П`єрсак проти Бельгії, Кіпріану проти Кіпру, Грівз проти Сполученого Королівства).

Суб`єктивний критерій полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Оскільки доказів протилежного не надано, то по суб`єктивному критерію особиста безсторонність головуючого судді презюмується.

Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).

Крім цього, згідно з роз`ясненнями, які містяться в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 «Про незалежність судової влади» від 13 червня 2007 року, процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Отже, приймаючи до уваги вищевикладене, вважаю, що заява про відвід є необґрунтованою, безпідставною і такою, що не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України, суддя

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75,76, 81 КПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву захисника ОСОБА_3 , адвоката підозрюваного ОСОБА_4 та захисника ОСОБА_5 , адвоката підозрюваного ОСОБА_6 про відвід слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_7 від розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування, поданого в рамках кримінального провадження № 0001071 від 05.04.2021 за підозрою ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушенні за ч. 3 ст. 186 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1