Справа № 298/219/21
Номер провадження 1-кс/298/97/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2021 року смт. Великий Березний

Слідчий суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання начальника Великоберезнянського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 від 25 листопада 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Великоберезнянського районного суду Закарпатської області 9 березня 2021 року звернувся начальник Великоберезнянського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000327 від 25 листопада 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України, з клопотанням про арешт майна.

З клопотанням про арешт майна прокурор звернувся після усунення недоліків з пропуском встановленого в ухвалі слідчого судді Великоберезнянського районного суду від 4 березня 2021 року процесуального строку - 72 години з моменту отримання копії ухвали. Копія вказаної ухвали прокурором отримана 5 березня 2021 року о 14.08 год., а клопотання про арешт майна після усунення недоліків подано ним до суду через канцелярію 9 березня 2021 року об 11.50 год., що підтверджується відміткою вхідної кореспонденції суду.

Клопотання про арешт майна прокурор обґрунтовує тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 , перебуваючи з 24.09.2007 по 01.10.2008 на посаді заступника начальника відділу земельних ресурсів у Великоберезнянському районі Закарпатської області, будучи державним службовцем 11 рангу, згідно службових обов`язків несучи відповідальність за складені та підписані ним документи, формуючи та погоджуючи документацію із землеустрою щодо передачі земельних ділянок державної власності у власність громадян, впродовж 14 травня 2008 року вчинив кримінальне правопорушення у сфері службової діяльності, а саме: зловживання службовим становищем при наступних обставинах.У відповідності до Положення про відділ земельних ресурсів у Великоберезнянському районі, затверджений наказом Держземагенства України від 30.08.2007 №153, та розподілу функціональних обов`язків між керівництвом, заступник начальника відділу несе персональну відповідальність за виконання покладених на нього завдань і функцій. Згідно завдань відділ земельних ресурсів, в числі інших, видає витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, забезпечує регулювання земельних відносин, створення та ведення державного земельного кадастру, організовує виконання землевпорядних робіт, здійснює моніторинг земель та інше.
Відповідно до ст. 50 Закону України «Про землеустрій» (в редакції чинній на 14.05.2008) проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок складаються у разі надання, передачі, вилучення (викупу), відчуження земельних ділянок. Порядок складання проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Так, ОСОБА_4 , обіймаючи посаду заступника начальника відділу земельних ресурсів у Великоберезнянському районі Закарпатської області, будучи службовою особою, та наділений адміністративно-господарськими функціями, всупереч ст. ст. 116, 118, 193, 196, 198 Земельного Кодексу України, ст. 50 Закону України «Про землеустрій», п.9 Порядку розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, затвердженого постановою КМУ № 677 від 26.05.2004, умисно, з метою отримання третіми особами неправомірно у власність земельні ділянки з кадастровими номерами :05:009:0079,:05:009:0081, 0:05:009:0082,:05:009:0083,:05:009:0084,:05:009:0085,:05:009:0086,:05:009:0087,:05:009:0088,:05:009:0089,:05:009:0090,:05:009:0091,:05:009:0092,:05:009:0093,:05:009:0094,:05:009:0095,:05:009:0096,:05:009:0097,:05:009:0098,:05:009:0099,:05:009:0100,:05:009:0102, :05:009:0103, :05:009:0104, :05:009:0105, використовуючи своє службове становище, всупереч інтересам служби, перебуваючи у службовому кабінеті в АДРЕСА_1 , особисто підписав, скріпив печаткою відділу та видав завідомо неправдиві висновки № № 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141,142, 143,144, 145, 147 від 14.05.2008 щодо земельних ділянок, які знаходяться за межами населеного пункту смт.Великий Березний, урочище «Термачув» на території Великоберезнянської селищної ради Великоберезнянського району Закарпатської області, завідомо знаючи, що вказані земельні ділянки є землями лісогосподарського призначення та перебувають у користуванні філіалу «Великоберезнянський держспецлісгосп» ГДСЛАП «Закарпатагроліс», в результаті чого вказані земельні ділянки, фактично без прийняття відповідних рішень, вилучені із земель лісового фонду філіалу «Великоберезнянський держспецлісгосп» ГДСЛАП «Закарпатагроліс» та в подальшому були передані у власність громадянам України.
В результаті чого інтересам держави, а саме філії «Великоберезнянський держспецлісгосп» ГДСЛАП «Закарпатагроліс», правонаступником якого є ДП «Великоберезнянське ЛГ» спричинено тяжкі наслідки на суму 68600 грн., що підтверджується висновком експерта № СЕ-19/107-21/-345-ОЗ від 20.01.2021, тобто на суму що у 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян.
Зазначає, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України, про підозру у вчиненні вказаних злочинів останньому повідомлено 26 лютого 2021 року. Вказує, що наслідком вчинених кримінальних правопорушень є спричинення інтересам держави тяжких наслідків на суму 68600 грн., що підтверджується висновком експерта. 4 березня 2021 року ДП «Великоберезнянське ЛГ» в даному кримінальному провадженні заявлено цивільний позов на суму завданих державі збитків. Необхідність накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 прокурор пов`язує з забезпеченням можливості відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення та заявленого цивільного позову. Зазначає, що у власності ОСОБА_4 перебуває домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , на яке просить накласти арешт, іншого належного ОСОБА_4 майна не встановлено.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав, наведених у ньому. Просив клопотання задовольнити та накласти арешт на домоволодіння, власником якого є ОСОБА_4 , уточнивши вимогу щодо накладення арешту на майно шляхом позбавлення власника майна права на його відчуження. Пояснив, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.2 ст.364 КК України. В ході досудового розслідування встановлено, що протиправними діями спричинено збитки на суму 68600 грн., в кримінальному провадженні заявлено цивільний позов на вказану суму. Наголосив, що метою накладення арешту в даному кримінальному провадженні є виключно забезпечення цивільного позову та відшкодування збитків спричинених кримінальними правопорушеннями.

Водночас прокурор просив поновити процесуальний строк для звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна після усунення недоліків, оскільки після отримання 5 березня 2021 року був позбавлений можливості усунути наведені в ухвалі недоліки впродовж встановленого 72-годинного терміну через вихідні дні з 6 по 8 березня 2021 року.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання про арешт майна, наголосивши, що такою є позиція ОСОБА_4 . Щодо клопотання прокурора про поновлення процесуального строку для звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна після усунення недоліків, залишив на розсуд слідчого судді.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений, клопотань про відкладення розгляду від нього не надходило, що відповідно до ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Якщо разом із клопотанням про арешт майна стороною кримінального провадження заявляється клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, поновлює їх та розглядає клопотання про арешт майна по суті.

Слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором наведені мотиви щодо поважності причин пропуску строку з зверненням до суду з клопотанням про арешт майна після усунення недоліків, такі заслуговують на увагу, а тому клопотання прокурора про поновлення пропущеного процесуального строку для подання клопотання про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки він був пропущений з поважних причин.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, проаналізувавши та оцінивши доведеність наведених у клопотанні підстав, за яких прокурор обґрунтовує необхідність накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Відповідно до п.7 ч.2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому КПК України порядку (ч. 1 ст. 170 КПК України).

При розгляді клопотання про арешт майна встановлюються такі обставини: правова підстава для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного та інших осіб.

За правилами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У цьому випадку арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше (ч.6 статті 170 КПК України).

Частиною 10 статті 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

У ході судового розгляду встановлено, що слідчим відділенням відділення поліції №2 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у об"єднаному кримінальному провадженні №0000327 від 25 листопада 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч.2 ст.364 КК України.

26 лютого 2021 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.366, ч.2 ст. 364 КК України.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадку відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди).

З огляду на відсутність в процесуальному законодавстві чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя в порядку ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні. Так, обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення. На початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя зазначає, що матеріали клопотання, зокрема, витяг з ЄРДР, повідомлення про підозру, висновки експертиз, вказують на можливу причетність ОСОБА_4 до кримінальних правопорушень, що розслідуються в даному кримінальному провадженні, в рамках якого ініційовано питання про накладення арешту.

Зі змісту повідомленої ОСОБА_4 підозри слідує, що останній підозрюється у вчинені кримінального правопорушення із спричиненням тяжких наслідків. Слідчий суддя оцінює ці обставини для встановлення достатності підстав вважати, що у випадку притягнення до відповідальності підозрюваного судом може бути прийнято рішення про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), відтак наявними є правові підстави для арешту майна.

До клопотання долучено висновок експерта №СЕ-19/107-21/-345-ОЗ від 20 січня 2021 року за матеріалами кримінального провадження №0000327 від 25 листопада 2020 року, відповідно до якого, ринкова вартість земельних ділянок з кадастровими номерами :05:009:0079,:05:009:0081,0:05:009:0082,:05:009:0083,:05:009:0084,:05:009:0085,:05:009:0086,:05:009:0087,:05:009:0088,:05:009:0089,:05:009:0090,:05:009:0091,:05:009:0092,:05:009:0093,:05:009:0094,:05:009:0095,:05:009:0096,:05:009:0097,:05:009:0098,:05:009:0099,:05:009:0100,:05:009:0102,:05:009:0103,:05:009:0104, :05:009:0105, які за версією сторони обвинувачення внаслідок протиправних дій були незаконно вилучені з земель лісового фонду, становить 68600 грн.

Отже, шкода дійсно була завдана і сторона обвинувачення спромоглася це довести поза розумним сумнівом.

Як вбачається з матеріалів клопотання, цивільним позивачем ДП «Великоберезнянське лісове господарство» в кримінальному провадженні пред`явлено цивільний позов про відшкодування шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення, на суму 68600 грн.

Судом встановлено, що домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер майна: 4223690, загальна площа 100.9 кв.м.) належить на праві приватної власності ОСОБА_4 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта (інформаційна довідка 246091411 від 26.02.2021 року).

Критерії розумності та співрозмірності, що повинні враховуватись при розгляді клопотання про арешт майна, є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді. Відповідно до статті 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. При цьому, обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є пропорційними меті (Beyeler проти Італії (Рішення Великої Палати від 5 січня 2000 року, заява № 33202/96, параграф 107). При цьому, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи (серед інших, James та інші проти Сполученого Королівства (Рішення від 21 лютого 1986 року, заява № 8793/79, параграф 50).

Слідчий суддя приходить до висновку, що арешт майна у цьому випадку необхідний для забезпечення ефективності кримінального провадження, а таке втручання у право на власність є пропорційним, оскільки підлягає оскарженню, відповідно до норм процесуального законодавства щодо оскарження рішень слідчого судді, та скасуванню у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 174 КПК України.

Прокурор просить про арешт майна із забороною відчужувати майно.

На цьому етапі слідчий суддя оцінює лише обставини, що стосуються арешту майна та які мають значення для прийняття рішення стосовно накладення чи не накладення такого арешту. Подальша оцінка обставин щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди може здійснюватись при винесенні вироку.

З урахуванням цих обставин, а також аргументів, зазначених вище, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт майна у цьому випадку є достатнім для забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, є пропорційним втручанням у права власника майна - підозрюваного ОСОБА_4 та не матиме надмірних наслідків для нього.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 117, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника Великоберезнянського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку для звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 від 25 листопада 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України - задовольнити.

Поновити пропущений із поважних причин процесуальний строк для подання начальником Великоберезнянського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотання про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 від 25 листопада 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України.

Клопотання начальника Великоберезнянського відділу Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 від 25 листопада 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер майна: 4223690, загальна площа 100.9 кв.м.), власником якого є ОСОБА_4 , шляхом позбавлення права на відчуження вказаного майна.

Заборонити ОСОБА_4 відчужувати домоволодіння за адресою: АДРЕСА_2 , до скасування арешту.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1