Справа № 577/3603/21
Провадження № 1-кп/577/392/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"12" серпня 2021 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000418 від 10 червня 2021 року, по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

02 серпня 2021 року до Конотопського міськрайонного суду Сумської області з Конотопської окружної прокуратури Сумської області надійшов обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 03 серпня 2021 року кримінальне провадження призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

Прокурор звернувся до суду із клопотанням про обрання у відношенні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Своє клопотання обгрунтовує тим, що ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину. Ризики, які були встановлені під час досудового розслідування кримінального провадження, передбачені п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, продовжують мати місце в на даний час.

Про існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчать такі обставин: ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який згідно санкції ч. 3 ст. 286-1 КК України йому, у випадку доведення його вини, загрожує суворе покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років. Після вчинення інкримінованого йому злочину ОСОБА_5 залишив місце події та переховувався від працівників поліції, а також переховував знаряддя вчинення злочину автомобіль.

Про існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчать такі обставин: під час досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 раніше був учасником дорожньо-транспортної пригоди, на час вчинення ним дорожньо-транспортної пригоди станом на 10 червня 2021 року він перебував у стані алкогольного сп`яніння. ОСОБА_5 може продовжувати вживати спиртні напої, що, в свою чергу, може призвести до вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

З урахуванням вищевикладеного інший більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора заперечує та прохає не застосовувати до нього цілодобовий домашній арешт, а застосувати домашній арешт на певний період доби, дозволивши йому залишати житло у період часу з 06 год. 00 хв хоча б до 18 год. 00 хв., оскільки у нього на утримання перебуває малолітня дитина, яка хворіє, потребує лікування та відвідування медичного закладу. Він має матір, яка є інвалідом 2 групи і також потребує допомоги, а на час, коли до нього був застосований запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, за його матір`ю доглядали працівники соціальних служб. Крім того він має постійне місце роботи, працює монтером колії виробничого підрозділу Конотопської дистанції колії регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська залізниця» та працює щоденно з 08 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв. Також прохає врахувати, що він вже вийшов на роботу, має намір працювати на вказаній посаді та вирішувати питання щодо відшкодування заподіяної потерпілій моральної шкоди.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 підтримує позицію свого підзахисного.

Потерпіла ОСОБА_6 клопотання прокурора підтримала та прохає обрати у відношенні ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Суд, вислухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вважає, що клопотання прокурора про обрання у відношенні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає частковому задоволенню.

Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовується під час судового провадження судом за клопотанням прокурора, а згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Частиною 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Злочин, передбачений ч. 3 ст. 286-1 КК України, відповідно до ст. 12 КК України, належить до тяжких злочинів та за його вчинення передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років.

Суд вважає, що у підготовчому судовому засіданні знайшло своє підтвердження наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 із тяжкості покарання, що йому загрожує, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого йому злочину, може переховуватися від суду, а врахування тяжкості злочину при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу має свій раціональний зміст, оскільки свідчить про ступінь суспільної небезпечності особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за вчинений злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитися від суду, тобто існує певна ймовірність того, що ОСОБА_5 , з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, може вдатися до відповідних дій.

Згідно правової позиції Європейського суду з прав людини, небезпека ризику переховування від органів досудового розслідування і суду може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю інформації про матеріальний, соціальний стан особи та інше. Так у справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування».

В той же час ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що ОСОБА_5 , може вчинити інше кримінальне правопорушення, з урахуванням того, що ОСОБА_5 інкримінується вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286-1 КК України, суб`єктивна сторона якого характеризується необережною формою вини, нічим не підтверджений, а тому не заслуговує на увагу суду.

При застосуванні запобіжного заходу суд враховує, що ОСОБА_5 , раніше не судимий, на обліку у лікаря-нарколога не перебуває, одружений, має на утриманні малолітню дитину - ОСОБА_7 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також матір, яка є інвалідом 2 групи.

ОСОБА_5 має постійне місце проживання та місце роботи працює монтером колії виробничого підрозділу Конотопської дистанції колії регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Українська залізниця», позитивно характеризується за місцем роботи.

Проте зазначені обставини не є такими, що унеможливлюють застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту або ж знижують (зменшують) ймовірність реалізації встановленого судом ризику.

Вказані обставини повинні враховуватися у сукупності з іншими обставинами, з якими КПК України пов`язує можливість тримання особи під домашнім арештом, оскільки запобіжний захід спрямовується виключно на забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, хоча і шляхом певного обмеження його особистих прав.

Суд також приймає до уваги, що метою застосування запобіжного заходу є не каральна, а забезпечувальна функція, тобто, до особи, якій інкримінується вчинення злочину, має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би у повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, наявність яких підтверджена в судовому засіданні, а також, відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність (пп. «а» п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Встановлено, що ОСОБА_5 проживає за адресою: АДРЕСА_1 та зареєстрований за вказаною адресою з 06 липня 2013 року.

Враховуючи обставини злочину, вчинення якого інкримінується ОСОБА_5 , відомості про особу обвинуваченого, наявність встановленого ризику, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно якої рішення суду повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, суд вважає, що ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки саме такий запобіжний захід забезпечить належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

В той же час суд приймає до уваги, що відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, тобто така заборона не передбачає примусової ізоляції підозрюваного від суспільства, а тому ОСОБА_5 , з урахуванням графіку його роботи, слід заборонити залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 у період часу з 20 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби та покласти на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, що забезпечить належну процесуальну поведінки обвинуваченого під час судового розгляду кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 197, 314, 315, 393-395 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про обрання у відношенні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому у період часу з 20 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу суду.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_5 електронний засіб контролю шляхом закріплення на тілі пристрою, який дає змогу відслідковувати та фіксувати його місцезнаходження.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1) носити електронний засіб контролю;

2) прибувати до суду за першою вимогою;

3) у період часу з 20 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби не відлучатися з місця постійного проживання за адресою : АДРЕСА_1 без дозволу суду.

В іншій частині у задоволенні клопотання прокурора, - відмовити.

Строк дії ухвали встановити до 10 жовтня 2021 року до 24 год. 00 хв.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що покладені на нього обов`язки застосовуються до 10 жовтня 2021 року до 24 год. 00 хв. У разі необхідності зазначений строк може бути продовжений за клопотанням прокурора, в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію та обов`язки скасовуються.

Обвинуваченому ОСОБА_5 під підпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що у разі їх невиконання до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Контроль за виконанням ОСОБА_5 обов`язків, покладених на нього у зв`язку із обранням стосовно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, покласти на Конотопський РВП ГУНП в Сумській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_1