Справа № 953/2471/21
н/п 1-кс/953/4823/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" червня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000227 від 12.02.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду Харківської області від 15.02.2021 року у справі № 953/2471/21 (провадження № 1-кс/953/1347/21) у кримінальному провадженні № 0000227 від 12.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, а саме: зняти обтяження заборони відчуження, користування і розпорядження щодо автомобіля марки «HYUNDAI SANTA FE», реєстраційний номер НОМЕР_1 та повернути транспортний засіб, належний йому на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 .
Прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні ОСОБА_4 щодо клопотання ОСОБА_3 подав до суду заяву, в якій зазначив, що постановою прокурора від 25.02.2021 року підслідність у кримінальному провадженні № 0000227 від 12.02.2021 змінено за територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Полтава.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши клопотанням про скасування арешту майна, приходить до наступного.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 від 15.02.2021 року задоволено клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000227 від 12.02.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України. Накладено арешт на майно ОСОБА_3 , а саме автомобіль "HYUNDAI SANTA FE", р.н. НОМЕР_1 , шляхом заборони його відчуження, розпорядження та користування. Зберігання автомобіля "HYUNDAI SANTA FE", р.н. НОМЕР_1 , згідно п.20 постанови Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012, доручено працівникам майданчику для тимчасового зберігання транспортних засобів, розташованого на території відділу поліції №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, за адресою: Харківська область, м. Дергачі, вул. 1-го Травня, 10.

Постановою прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні ОСОБА_4 змінено підслідність у кримінальному провадженні № 0000227 від 12.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України за територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Полтава.

Відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина 2 ст. 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом п.18 ч.1 ст.3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України встановлено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч.7 ст.100, ч.2 ст.132, ч.1 ст.184, ч.1 ст.192, ч.2 ст.199, ч.1 ст.201 КПК України).

Системний аналіз вищенаведених положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як вбачається з постанови прокурора, кримінальне провадження № 0000227 від 12.02.2021, в рамках якого подане дане клопотання, розслідується управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у м. Полтаві, тобто органом досудового розслідування, який знаходиться поза межами територіальної підсудності Київського районного суду міста Харкова.

Згідно листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду кримінальних і цивільних справ від 15 жовтня 2013 року вбачається, що Вищий Спеціалізований Суд України наголосив на тому, що у випадку проведення досудового розслідування слідчою групою клопотання щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження також розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування. Підставою для визначення територіальної юрисдикції суду першої інстанції при розгляді клопотань щодо застосування заходів забезпечення кримінального провадження є постанова керівника відповідного органу досудового розслідування про створення слідчої групи, в якій визначено місце проведення досудового розслідування.

Відповідно до Наказу «Про створення територіального управління ДБР розташованого у місті Полтаві» № 80 від 18.07.2018 місцезнаходження ТУ ДБР у м. Полтаві визначене за адресою: 36014, Полтавська обл., м. Полтава, вул. Соборності, буд. 37.

Таким чином, територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, як орган досудового розслідування, перебуває в межах територіальної юрисдикції Октябрського районного суду м. Полтави (адреса: 36002, м. Полтава, вул. Навроцького, 5).

При цьому, ст.34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч.3 ст.9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю Кримінальним процесуальним кодексом України не врегульовано, клопотання слід повернути заявнику як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000227 від 12.02.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України - повернути заявнику для подачі до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1