ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/322/21 Справа № 693/597/21 Категорія: ст.ст. 183, 193 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2021 року м. Черкаси
Черкаський апеляційний суд в складі

головуючогоОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі прокурора підозрюваного захисника ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 26 червня 2021 року, якою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Верхній Лисичанського району Луганської області, громадянина України, з середньою-спеціальною освітою, не одруженого, раніше не судимого, не працюючого, який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

застосовано запобіжний захід у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000110 від 24 червня 2021 року, у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів з 24 червня 2021 року по 23 серпня 2021 року включно, -

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ відділу поліції №1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області ст. лейтенант поліції ОСОБА_9 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обгрунтування клопотання слідчий вказував на те, що 24 червня 2021 року о 12 годині 25 хвилин до ВП № 1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області по лінії «102» надійшло повідомлення про те, що на території домоволодіння, що по АДРЕСА_1 було нанесено ножові поранення ОСОБА_10 , від яких остання померла.

По даному факту СВ відділу поліції № 1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області 24 червня 2021 року розпочато кримінальне провадження № 0000110 за ознаками складу злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24 червня 2021 близько 12 год. 00 хв. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходячись у приміщенні житлового будинку за місцем свого проживання, що розташований за адресою АДРЕСА_1 , діючи умисно та цілеспрямовано, в ході конфлікту, який виник на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин з ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , усвідомлюючи протиправність своїх дій, наніс останній два удари ножем в область грудної клітини, в результаті чого ОСОБА_10 отримала колото-різані рани грудної клітки з ушкодженням перикарду та серця, що призвели до зовнішньої та внутрішньої кровотечі та геморагічного шоку, від яких, згідно з лікарського свідоцтва про смерть № 223 від 25 червня 2021 року, настала її смерть.

Таким чином, наявні підстави для висновку про вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.

24 червня 2021 року ОСОБА_7 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25 червня 2021 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 26 червня 2021 року клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволено.

Застосовано стосовно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів. Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розраховано з моменту фактичного затримання 24 червня 2021 року до 23 серпня 2021 року включно.

Постановляючи ухвалу районний суд виходив з того, що ОСОБА_7 обгрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину.

На переконання суду, обгрунтуванням наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України являється те, що ОСОБА_7 можливо вчинив умисне особливо тяжке кримінальне правопорушення, ніде не працює, одним із свідків є його донька, на яку він може впливати. Крім того, в рамках кримінального провадження необхідно провести ще ряд слідчих та процесуальних дій, а підозрюваний може знищити, сховати чи спотворити будь-яку із речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Судом вказано на те, що необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який дієво забезпечить виконання підозрюваним передбачених кримінальним процесуальним кодексом України обов`язків та, в даному конкретному випадку, відповідає інтересам суспільства. При цьому, обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам. Застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука чи домашній арешт є недостатніми для запобігання зазначеним ризикам з урахуванням ступеня встановлених ризиків та характеристики обставин злочину та особи підозрюваного.

Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить надати додатковий термін для апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 26 червня 2021 року та скасувати вказану ухвалу та обрати підозрюваному інший запобіжний захід, що не пов`язаний із позбавленням волі.

В апеляційній скарзі скаржник вказує, що ризики, передбачені п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України стосовно підозрюваного застосовувати не можна, оскільки він не планує переховуватися від органів слідства та/або суду, адже після скоєння злочину він був сам травмований і за станом здоров`я взагалі рухатися не міг, незаконно впливати на свідків не може, єдиний свідок це його дочка, яка відповідно до закону може давати або не давати покази. Апелянт вказує, що не впливав на доньку та впливати не буде, як і не буде перешкоджати встановленню істини у правопорушенні, затягувати досудове слідство не буде.

ОСОБА_7 у скарзі також зазначає, що по місцю проживання він характеризується позитивно, мав роботу, зараз перебуває на обліку в центрі зайнятості, має зареєстроване місце проживання.

Перед скоєнням правопорушення підозрюваний сам отримав тяжкі тілесні ушкодження і його стан здоров`я поганий та апелянт перебуває в лікарні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, думки підозрюваного ОСОБА_7 і його захисника, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити з наведених вище підстав; думку прокурора, котрий вважав ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою; дослідивши матеріали кримінального провадження та доводи скарги; колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України, строк апеляційного оскарження на ухвалу слідчого судді обчислюється протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Разом з тим, як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 17 січня 2017 року у справі «Куликов та інші проти України», у випадку, коли суд публічно проголосив резолютивну частину остаточного рішення та надав коротке усне пояснення його причин, а заявник лише згодом отримав можливість ознайомитись з письмовим обґрунтуванням такого рішення, саме ця остання дата вважається початком перебігу строку.

Враховуючи викладене, а також те, що резолютивна частина оскаржуваного судового рішення була проголошена 26 червня 2021 року, а копію повного тексту ухвали апелянт не отримав (як він зазначив в апеляційній скарзі), що не спростовано матеріалами провадження, колегія суддів вважає, що у вказаному випадку строк на апеляційне оскарження підлягає поновленню.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року Європейський суд з прав людини зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення, як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою повинна відповідати вимогам ст. 5 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 177, 178, 183 КПК України.

Розглядаючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 177 КПК України, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для обрання даного запобіжного заходу та умови, за яких таке обрання можливе.

Застосовуючи до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дотримався вимог норм міжнародного права та кримінального процесуального закону при розгляді клопотання слідчого та прийшов до вірного висновку, що такий запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та сприятиме запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Так, при вирішенні питання про можливість застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , слідчий суддя врахував те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, який згідно ст. 12 КК України, є особливо тяжким.

Вагомість доказів про його вчинення підтверджується даними рапортів; даними протоколу огляду місця події; даними протоколу допиту свідків; даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; даними протоколу допиту підозрюваного; протоколу огляду предметів та відомостями лікарського свідоцтва про смерть ОСОБА_10 .

Слідчий суддя, задовольняючи клопотання слідчого, врахував наявні ризики, визначені ст.177 КПК України, а також те, що зважаючи будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із обмеженням волі, передбачені ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам.

Зазначені обставини і наявність вищевказаних ризиків є виправданими та необхідними елементами, які визначають потребу в триманні ОСОБА_7 під вартою.

Перевіряючи ризики, передбачені ст. 177 ЦПК України. колегія суддів погоджується із висновком районного суду щодо наявності ризиків можливого незаконного впливу на свідків щодо схилення їх до завідомо неправдивих показань.

Аргументи апелянта та його запевнення у тому, що останній не буде впливати на єдиного свідка у справі (дочку підозрюваного) та її право не свідчити проти чи на користь батька, колегією суддів відхиляються як безпідставні та голослівні. Крім того, у кримінальному провадженні є і інші свідки, які проживають в одному селі із підозрюваним, на яких останні зможе вчиняти тиск з метою дачі невірних показань.

Крім того, слід врахувати, що підозрюваний проживає у будинку за місцем вчинення злочину по АДРЕСА_1 , що належав померлій матері останнього та де вона проживала. Даних щодо наявності у підозрюваного іншого житла чи нерухомого майна на праві власності, за місцезнаходженням якого можливо встановити домашній арешт ОСОБА_7 , матеріали провадження не містять. Визначення підозрюваному запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою місця вчинення злочину передбачає ризик знищення чи спотворення підозрюваним доказів, що містяться за місцем вчинення злочину із врахуванням слідчих дій, які ще необхідно провести в межах досудового розслідування.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу місцевим судом враховано, що підозрюваний є раніше не судимою особою, проте йому інкримінується вчинення злочину, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому до нього може бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Крім того, слід врахувати, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків в місці його постійного проживання, як і немає офіційного працевлаштування.

Позитивна характеристика голови ОТГ не може бути достатнім доказом позитивної соціальної репутації підозрюваного, як і особисті запевнення підозрюваного у відсутності ризиків, передбачених ст. 177 ЦПК України, та у сукупності із іншими доказами у досудовому слідстві не дає підстав для зміни виду запобіжного заходу ОСОБА_7 .

Даних про те, що підозрюваний не може перебувати в умовах СІЗО за станом здоров`я під час апеляційного розгляду не здобуто та стороною захисту не надано.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає застосування до ОСОБА_7 саме такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою зможе унеможливити настання ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, про що вірно вказано у оскаржуваній ухвалі слідчого судді. Застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою наразі є виправданим, оскільки більш м`які запобіжні заходи нездатні встановити належний контроль за його діями, а відтак і забезпечити досягнення мети, визначеної у ст. 177 КПК України.

Таким чином колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу підозрюваного у кримінальному провадженні ОСОБА_7 слід відхилити, залишивши ухвалу слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 26 червня 2021 року, якою клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Уманського РУ поліції ГУНП в Черкаській області ст. лейтенанта поліції ОСОБА_9 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 задоволено, без змін.

Порушень норм кримінального процесуального законодавства України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не вбачається.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Керуючись статтями ст. ст.177, 178, 183, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Поновити ОСОБА_7 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Жашківського районного суду Черкаської області від 26 червня 2021 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу Жашківського районного суду Черкаської області від 26 червня 2021 року залишити без змін.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 27 липня 2021 року.

Судді