н/п 1-кс/766/7135/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2021 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 ХРУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

встановила :

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Обґрунтування клопотання:

Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.07.2021 близько 16 год. 00 хв., (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у подвір`ї біля будинку АДРЕСА_1 , в ході виниклого конфлікту зі сторони ОСОБА_4 , останній наніс один удар рукою в обличчя, а саме в район лівого ока (забій мяких тканин голови, згідно довідки Херсонської дитячої обласної клінічної лікарні ХОР №245 від 27.07.2021) потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після чого ОСОБА_4 , дістав зі своїх штанів предмет, ззовні схожий на пістолет, та сказав потерпілому що застрелить його, після даних слів ОСОБА_7 , почав тікати в подвір`я (АДРЕСА_3), де на той час перебувало інші люди, ОСОБА_4 , почав переслідування потерпілого, останній чув як ОСОБА_4 , дослав патрон до патронника та зробив постріл, безпосередньо в самому підвірї ОСОБА_4 , був затриманий громадянином ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст.296 КК України, кваліфікуючими ознаками якого є: хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, із застосуванням предмету заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень.

27.07.2021 гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 був затриманий в порядку п.1 ч.1 ст.208 КПК України, за вчинення вище вказаного кримінального правопорушення.

28.07.2021 повідомлено про підозру за вчинення кримінального правопорушення яке мало місце 27.07.2021 АДРЕСА_3, громадянину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Керч АР Крим, Українцю, громадянину Україну,з вищою освітою, офіційно не працевлаштованому, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому.

Обґрунтованість підозри повністю підтверджується зібраними на даний час у кримінальному провадженні доказами.

Враховуючи існування обставин, які свідчать про те, що існують ризики передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які виправдовують необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_4 , у разі незастосування до нього зазначеного запобіжного заходу буде:

-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, тому що ОСОБА_4 , неодружений, що свідчить про відсутність міцних соціальних зав`язків, підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення;

-незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні, оскільки основним джерелом доказів злочину, передбаченого ст.296 КК України, є саме показання потерпілого та свідків;

-вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного вважає, що є достатні підстави для застосування до останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на час достатній для закінчення досудового розслідування, та враховуючи зазначені обставини, менш суворі запобіжні заходи будуть не достатні для запобігання вищевказаним ризикам та не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор просила клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні.

Захисник та підозрюваний заперечували проти клопотання, просили застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Захисник надала письмові заперечення на клопотання, в яких зазначила із посиланням на відповідні докази, відсутність ризиків, про які вказує у клопотання слідчий.

Підозрюваний пояснив, що він вину визнає, але його дії з переслідування потерпілого почалися після того, як той у відділенні «Нової пошти» запропонував підозрюваному придбати наркотичні засоби, а після того, як він відмовився вирвав з рук підозрюваного гроші і почав тікати, підозрюваний кинувся йому навздогін. Визнає, що трохи погарячкував, але цьому сприяла зухвала поведінка потерпілого. В даний час він проживає в м. Одеса. Винаймає житло, а до цього фактично 12 років проживав у м. Херсоні. Має статус внутрішньо переміщеної особи. Працює масажистом як в м. Одеса, так і в м. Херсоні, в залежності від наявності клієнтів. Має вроджену хворобу серця, переніс інфаркт з мікроінсультом. Не має наміру і нема куди переховуватися. Має малолітню доньку, на утримання якої сплачує аліменти.

У судовому зсіданні був допитаний свідок ОСОБА_9 , яка тривалий час знає ОСОБА_4 і надала йому позитивну характеристику.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя встановив, що СВ ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000434 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

27.07.2021 року (20 год. 30 хв. час фактичного затримання) в порядку ст.208 КПК України затримано ОСОБА_4 .

28.07.2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.296 КК України.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих злочинів підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 27.07.2021; - протоколом огляду місця події від 27.07.2021; - протоколом допиту неповнолітнього потерпілого; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, громадянину ОСОБА_7 ; - протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, громадянці ОСОБА_10 ; - протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, громадянину ОСОБА_8 ; - протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; - протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, громадянину ОСОБА_11 ; -протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинені злочину.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно змісту ст.184КПК України, якою визначено вимоги до клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжних заходів, основу клопотання має складати виклад ризиків, їх обґрунтування та посилання на докази про реальність їх існування.

Натомість основу клопотання складає детальний виклад обставин щодо вчинення злочину (тоді як п.1 ч.1 ст.184 КПК вимагається зробити короткий виклад обставин), доказів, зібраних слідством.

Слідчий за погодженням з прокурором звертається до суду із клопотанням про застосування найсуворішого запобіжного заходу для молодої особи, яка хоч і підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, проте має захворювання серця, ніколи не притягувався до кримінальної відповідальності, і обґрунтовує це однією фразою, зазначеною у КПК України «Враховуючи існування обставин, які свідчать про те, що існують ризики передбачені п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які виправдовують необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою», тоді як відповідно до ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. У клопотанні слідчий з прокурором жодним чином не обмовилися про неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів.

У клопотанні слідчий з прокурором посилаються на наявність ризиків:

-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, тому що ОСОБА_4 , неодружений, що свідчить про відсутність міцних соціальних зав`язків, підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення;

-незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні, оскільки основним джерелом доказів злочину, передбаченого ст.296 КК України є саме показання потерпілого та свідків;

-вчинити інше кримінальне правопорушення.

Щодо ризику переховуватися від органу досудового розслідування, то слідчий з прокурором не обґрунтували його і не надали жодного доказу реальності існування такого ризику. При цьому слід враховувати, що якась ймовірність того, що підозрюваний може спробувати ухилитись від відповідальності, існує завжди, але цього недостатньо для обрання запобіжного заходу. Якщо про ризик переховування заявлено слідчим, суд має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним негативних дій. Як неодноразово зазначав Європейський суд у своїх рішеннях, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня. («Панченко проти Росії» § 106, «Летельє проти Франції», п. 43).

Таким чином, сама по собі тяжкість покарання, що може бути застосоване до особи за умови визнання її винуватості, не є самостійною і достатньою підставою для встановлення ризику втечі. Така обставина має значення лише у сукупності з іншими релевантними факторами. Як і те, що підозрюваний неодружений.

До того ж кваліфікація злочину може бути і змінена, а тому тяжкість злочину не може бути єдиною підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Найбільш вагомими факторами при оцінці ризику переховування є дані про особистість підозрюваного, адже саме при їх сукупному аналізі можна скласти уявлення про те, наскільки вагомою є вірогідність недобросовісної поведінки особи. З цього приводу Європейський суд зазначав, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova («Бекчиєв проти Молдови») § 58).

Підозрюваний має постійне місця проживання.

Щодо ризику незаконного впливу на потерпілого та свідків. У клопотанні не зазначено, в чому такий вплив може полягати і які це може мати наслідки для слідства. Це ж стосується і свідків.

Ризик вчинення підозрюваним іншого злочину слідчий з прокурором не обґрунтували і цей ризик є малоймовірним, оскільки до цього підозрюваний не притягувався до кримінальної відповідальності.

Слідчий у клопотанні, а прокурор у судовому засіданні жодним чином не обґрунтували неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1 ст.183 КПК України, а тільки зазначили, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

А згідно практики ЄСПЛ: При розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших запобіжних заходів (п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011року у справі Харченко проти України). «Тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу - п.29 рішення ЄСПЛ від 11.10.2010року у справі «Хайредінова проти України.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1(наявність обґрунтованої підозри) та п. 2(існування хоча б одного з ризиків, передбачених ст.177КПК України) частини першої цієї статті, але не доведене обставин, передбачених пунктом 3(недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів) частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті.

На переконанні слідчого судді, з урахуванням даних про особу підозрюваного, його поведінки у судовому засіданні, слідчий суддя вважає, що не зважаючи на підозру у вчиненні тяжкого злочину та передбачене за нього покарання, мінімальну вірогідність ухилення підозрюваного від процесуальних обов`язків, йому може бути застосований інший, більш м`який запобіжний захід, який одночасно зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Слідчий суддя з урахуванням всіх встановлених обставин приходить до висновку, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, і вважає, що такий запобіжний захід забезпечить виконання процесуальних обов`язків підозрюваним.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 179, 183, 184, 194 КПК України, слідчий суддя,

постановила:

Клопотання слідчого про застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відхилити.

Застосувати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання, номеру мобільного телефону.

- прибувати до слідчого СВ відділу поліції № 2 ХРУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 або іншого слідчого, включеного до складу слідчої групи в даному кримінальному провадженні, із періодичністю раз на два тижні - в четвер, у період часу з 09 до 18 години, починаючи з 5 серпня 2021року.

Звільнити ОСОБА_4 з-під варти в залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Повний текст ухвали проголошено о 12 годині 20 хвилин 03 серпня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1