Справа №127/5-392/2010
Провадження №1-во/127/67/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

засудженого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 12 в режимі відеоконференції клопотання ОСОБА_5 про виправлення описки в судовому рішенні,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання засудженого ОСОБА_5 про виправлення описки, допущеної у постанові Староміського районного суду міста Вінниці від 22.10.2010. Однак, як зазначив засуджений ОСОБА_5 у своєму клопотанні, в абзаці першому сторінки другої зазначеної постанови суд зазначив, що особою, відносно якої суд здійснив розгляд подання, є ОСОБА_6 .

Засуджений ОСОБА_5 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор проти задоволення клопотання не заперечував.

Захисник засудженого адвокат ОСОБА_4 підтримав думку свого підзахисного та просив клопотання задовольнити.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.

Згідно з пунктом 1 Розділу X Прикінцеві Положення Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) (в редакції Закону № 4651-VI) цей Кодекс набирає чинності через шість місяців з дня його опублікування. Зі змісту підпункту 1) пункту 2 Розділу X Прикінцеві Положення КПК (в редакції Закону № 4651-VI) з дня набрання чинності цим Кодексом втрачають чинність: Кримінально-процесуальний кодекс України із наступними змінами.
Однак, суд вважає за необхідне звернути увагу на таке. Частиною першою статті 1 КПК (в редакції Закону № 4651-VI) порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України. При цьому частиною першою статті 5 КПК (в редакції Закону № 4651-VI) регламентовано, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення. Тобто чинне кримінальне процесуальне законодавство розмежовує поняття процесуальної дії та порядку вчинення процесуальної дії.
Обґрунтованість зазначеного висновку суду випливає і з того, що кримінально-процесуальні норми містять посилання на порядок вчинення певних процесуальних дій. Зокрема, статтею 539 КПК (в редакції Закону № 4651-VI) визначено порядок вирішення судом питань, пов`язаних із виконанням вироку.
Отже, суд дійшов до переконання, що судовий розгляд заяви має здійснюватися в порядку, визначеному статтею 539 КПК (в редакції Закону № 4651-VI).
Відповідно до пункту 14 частини першої статті 537 КПК (в редакції Закону № 4651-VI) під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати такі питання, зокрема, інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 539 (в редакції Закону № 4651-VI) клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого виконується вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктами 10 (у частині клопотань про заміну покарання відповідно до частини третьої статті 57, частини першої статті 58, частини першої статті 62 Кримінального кодексу України), 11, 13, 13-2 частини першої статті 537 цього Кодексу.

Разом з тим, частиною першою статті 379 КПК (в редакції Закону № 4651-VI) регламентовано, що суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Отже, приписи статті 379 КПК (в редакції Закону № 4651-VI) в даному випадку мають вищий пріоритет над приписами статті 537 КПК (в редакції Закону № 4651-VI), оскільки рішення щодо виправлення описки, допущеної у судовому рішенні має ухвалити суд, яким постановлене відповідне судове рішення.
При цьому суд вважає за доцільне зауважити таке.
Відповідно до Указу Президента України № 437/2012 від 05.07.2012 ліквідовані Замостянський районний суд міста Вінниці; Ленінський районний суд міста Вінниці; Староміський районний суд міста Вінниці (пункт 1 Указу) та утворений Вінницький міський суд (пункт 2 Указу). Саме тому суд вважає, що подане ОСОБА_5 клопотання має бути вирішене Вінницьким міським судом Вінницької області.

З матеріалів справи випливає, що 22.10.2010 Староміський районний суд м. Вінниці за результатами розгляду подання начальника Вінницької установи відбування покарань (№ 1) про приведення вироку у відповідність до вимог чинного законодавства відносно ОСОБА_5 виніс постанову, відповідно до якої подання задовольнив частково та привів вирок Дніпропетровського обласного суду від 14.11.2000 відносно засудженого ОСОБА_5 у відповідність до Кримінального кодексу України (в редакції 2001 року), виключивши посилання на частину першу статті 145 Кримінального кодексу України.

Разом з тим, у абзаці першому сторінки другої зазначеної постанови суд зазначив, що особою, відносно якої суд здійснив розгляд подання, є ОСОБА_6 , що не відповідає дійсності, оскільки наявні матеріали справи свідчать, що розгляд подання здійснений саме відносно ОСОБА_5 .

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне виправити описку, допущену у абзаці першому сторінки другої постанови Староміського районного суду міста Вінниці від 22.10.2010, зазначивши, що засудженим, відносно якого здійснений розгляд клопотанням про приведення вироку у відповідність до вимог чинного законодавства щодо міри покарання, є ОСОБА_5 .

Керуючись статтями 371, 379, 539 КПК, суд

УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.

Виправити описку у постанові Староміського районного суду міста Вінниці від 22.10.2010, зазначивши в абзаці першому сторінки другої постанови, що засудженим, відносно якого здійснений розгляд клопотання про приведення вироку у відповідність до вимог чинного законодавства щодо міри покарання, є ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її винесення.

Суддя: