Справа № 953/1680/21
н/п 1-кс/953/6005/21
"18" червня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Володимир РФ, громадянина України, одружений, має неповнолітню дитину, працює ФОП, зареєстрований : АДРЕСА_1 , фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, -
15.06.2021р. до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 про заміну йому запобіжного заходу із застави на домашній арешт із забороною покидати житло у нічний час.
07 березня 2021 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова задоволено клопотання слідчого відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням суми застави, яка була внесена на депозитний рахунок ТУДСА України у Харківській області.
Покладені ухвалою суду від 07.03.2021 року обов`язки, підозрюваним беззаперечно та своєчасно виконувались і виконуються, він має міцні соціальні зв`язки, постійну роботу, що є підставою для зміни йому запобіжного заходу..
У судовому засіданні захисник підтримав клопотання. Підозрюваний подав заява про розгляд клопотання за його відсутності, оскільки на теперішній час перебуває на лікування, клопотання підтримує.
Прокурор проти задоволення клопотання заперечував, зазначаючи, що відсутні підстави для зміни запобіжного заходу підозрюваному.
У відповідності до статті 201 КПК України підозрюваний, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання. Згідно із частини 4 цієї статті таке клопотання розглядається слідчим суддею згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.
У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 07.03.2021 застосовано відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Визначено суму застави в сумі 181600 грн.
Визначена ухвалою слідчого судді застава внесена та ОСОБА_5 звільнений з під варти.
Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 07.03.2021р. вбачається, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановлена обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення та ризики кримінального провадження, які є підставою для застосування до підозрюваного - п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Разом з тим, «обґрунтованість підозри» - поняття, яке не є незмінним протягом всього досудового розслідування. Зі сплином строку досудового розслідування відомості, на яких ґрунтується підозра, мають стати більш спроможними на користь причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, адже протягом проведення слідчих (розшукових) дій орган досудового розслідування отримує нові докази.
Слідчий суддя зазначає, що інститут зміни запобіжного заходу за клопотанням сторони захисту, пов`язаний з виникненням нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею, які впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим ризикам кримінального провадження. При цьому, одні й ті ж саме обставини не можуть бути предметом неодноразового розгляду різними судами (слідчими суддями) поданих з системною періодичністю ідентичних клопотань.
З огляду на зазначене, слідчий суддя не перевіряє обґрунтованість самих підстав застосування запобіжного заходу, не переглядає рішення про застосування запобіжного заходу, а на підставі наданих сторонами відомостей встановлює наявність обставин, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про який сторони на той час не знали і не могли знати .
Як вбачається із змісту поданого клопотання про зміну запобіжного заходу, захист посилається на такі обставини: відсутність ризиків, наявність захворювання та особу підозрюваного.
Слідчий суддя зазначає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом (частини 1 статті 26 КПК України).
Відповідно до положень статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Статтею 84 КПК України встановлено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Стаття 92 КПК України встановлює обов`язок доказування, зокрема, обов`язок доказування належності та допустимості доказів, даних щодо розміру процесуальних витрат та обставин, які характеризують обвинуваченого, покладається на сторону, що їх подає.
Збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом (частина 1 статті 93 КПК України).
Частина 3 статті 93 КПК України визначає, що сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.
Відповідно до частини 3 статті 201 КПК України до клопотання підозрюваного про зміну запобіжного заходу мають бути додані, зокрема, копії матеріалів, якими підозрюваний, обґрунтовує доводи клопотання.
Отже, обов`язок доказування щодо виникнення підстав для зміни способу виконання запобіжного заходу у вигляді застави в даному випадку покладається на сторону захисту, яка звернулася до суду з даним клопотанням.
Будь-яких доказів, в спростування встановлених ризиків, слідчому судді не надано. Наявність у підозрюваного неповнолітньої дитини, постійного місця проживання, матері похилого віку та захворювань, не є підставою для зміни запобіжного заходу із застави на домашній арешт.
З огляду на викладене, слідчим суддею не було встановлено вагомих нових обставин для зміни запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 , що є підставою для відмови стороні захисту у задоволені клопотання.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 201, 372 КПК України, слідчий суддя, -
В задоволені клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу -відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1