ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/558/21 Справа № 182/1598/21 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2021 року м. Дніпро

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5
скаржника (в режимі
відеоконференції) ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2021 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

В с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2021 року у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР було відмовлено.
Рішення суду обґрунтовано тим, що в тексті скарги заявник не зазначив, в чому конкретно полягає склад кримінального правопорушення в діях ОСОБА_7 за ст.ст. 161, 189, 356, 364, 364-1 КК України. Доводи ОСОБА_6 у заяві про кримінальне правопорушення від 11 березня 2021 року характеризуються його особистою оцінкою і ґрунтуються лише на припущеннях щодо можливої наявності складу кримінального правопорушення, а тому не відповідають вимогам ст.214 КПК України, оскільки всупереч доводам скаржника зміст ч.1ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Скаржник ОСОБА_6 не погодився з даним рішенням суду. В своїй апеляційній скарзі просить поновити строк на оскарження ухвали слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2021 року, скасувати її та визнати бездіяльність відповідальних службових осіб СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області протиправною та незаконною, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР викладених у його заяві про вчинення кримінального правопорушення Керівником Секретаріату Конституційного Суду України ОСОБА_7 від 11 березня 2021 року, яка зареєстрована в ЖЄО за № 6337.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що ухвала слідчого судді є незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню.
Вважає, що бездіяльність відповідальних осіб Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області є протиправною та незаконною з урахуванням порушення положень стаття 113 КПК України (4651-VI), яка полягає у невиконанні вимог статей 1, 2 КПК України (4651-VI) та порушення процесуальних строків визначених статтею 214 КПК України (4651-VI) та невнесенні відомостей до ЄРДР викладені у його заяві від 11 березня 2021 року, яка зареєстрована в ЖЄО М 6337.
Посилається на те, що слідчий суддя у своєї ухвалі безпідставно зазначив що : « Як вбачається з тексту скарги від 11 березня 2021 року заявник не зазначив, в чому конкретно полягає склад кримінального правопорушення в діях ОСОБА_7 за ст.ст. 161, 189, 356, 364, 364-1 КК України», оскільки ним неоднократко зазначалось в заяві про злочин про те, що Керівником Секретаріату Конституційного Суду ОСОБА_7 було вчинено кримінальний злочин, який полягає у самоправстві, зловживанні владою та службовим становищем.

Заслухавши суддю-доповідача, думку скаржника ОСОБА_6 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, перевіривши надані матеріали та доводи апеляції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Судовий контроль, який здійснюється слідчими суддями при розгляді скарг на бездіяльність щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, фактично передбачає необхідність забезпечення належного реагування на випадки ініціювання особою питань, пов`язаних з реалізацією завдань кримінального провадження як щодо захисту від кримінальних правопорушень, так і стосовно того, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності.
Рішенням Конституційного Суду України № 4-р(II)/2020 від 17.06.2020 р. визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення ч. 3 ст. 307 КПК України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення.
З урахуванням викладеного апеляційний суд призначив до розгляду апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2021 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР.
Згідно з ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч.5 ст.214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139). Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України.
За вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Відповідно до п. 3 розділу 3 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 р. № 100, заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до розділу ІV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 р. № 930, керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.
Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді. Звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання.
Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України «Про звернення громадян» і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян.
Апеляційним переглядом встановлено, що 15.03.2021 року ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність відповідальних осіб Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, в якій зазначив, що 11 березня 2021р. він звернувся з заявою до Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про вчинене відносно нього кримінальне правопорушення керівником секретаріату Конституційного Суду України ОСОБА_7 та просив внести відомості, зазначені у його заяві, про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 до ЄРДР за ст.ст. 161, 189, 356, 364, 364-1 КК України. В зв`язку з тим, що він не отримав відповідь у передбачений ст. 214 КПК України строк, 14 березня 2021р. він звернувся до Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області де повідомили, що заява до ЄРДР не внесена, а лише зареєстрована в ЖЄО під № 6337. Заявник вважав, що відповідальні особи Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області порушили його право на справедливий суд - яке гарантовано державою частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року ратифіковано Законом № 475/97-ВР від 17.07.97 року, у зв`язку з чим ОСОБА_6 просив визнати бездіяльність відповідальних службових осіб Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області протиправними та незаконними, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, викладених у його заяві, про вчинення кримінального правопорушення Керівником Секретаріату Конституційного Суду України ОСОБА_7 від 11 березня 2021року, яка зареєстрована в ЖЄО за №6337 та зобов`язати відповідальних осіб Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області внести до ЄРДР відомості, які зазначені в його заяві про вчинення кримінального правопорушення від 11 березня 2021 року Керівником Секретаріату Конституційного Суду України ОСОБА_7 , яка зареєстрована в ЖЄО за №6337.
Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя вказав, що в тексті скарги заявник не зазначив, в чому конкретно полягає склад кримінального правопорушення в діях ОСОБА_7 за ст.ст. 161, 189, 356, 364, 364-1 КК України, а доводи скаржника у заяві про кримінальне правопорушення від 11 березня 2021 року характеризуються його особистою оцінкою і ґрунтуються лише на припущеннях щодо можливої наявності складу кримінального правопорушення, а тому не відповідають вимогам ст.214 КПК України
З таким висновком слідчого судді колегія суддів погоджується з огляду на наступне.
Норма ч. 1 ст. 214 КПК містить два ключових положення: 1) строк, протягом якого мають бути внесені відомості невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення; 2) зміст заяви, повідомлення вони мають бути про вчинене кримінальне правопорушення.
Разом з тим, на підставі ст. 25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником.
За такого нормативного закріплення позиція щодо автоматичної реєстрації відомостей по всіх заявах і повідомленнях, які надходять до слідчого, прокурора, дізнавача для порушення кримінального провадження, є помилковою, адже сама норма опосередковано містить вимогу наявності відомостей про кримінальне правопорушення. Отже, навіть у чинній редакції ч. 1 ст. 214 КПК України проблема щодо внесення відомостей до ЄРДР і оскарження відповідної бездіяльності лежить у площині застосування і вибіркового застосування нормативних формулювань.
Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч.1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч.4 ст. 214 КПК України.
У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_8 від 17 червня 2020 року, згідно п.5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження,а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".
Таким чином, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, може мати місце лише у разі:
- надходження заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений повноваженнями вносити дані до ЄРДР (відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Однак слід додатково наголосити, що обов`язок зареєструвати заяву не є обов`язком зареєструвати відомості з цієї заяви в Єдиному реєстрі досудових розслідувань) ;
- наявності у заяві, повідомленні інформації, яка може свідчити про вчинення кримінального правопорушення (для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне) ;
- невнесення відомостей за заявою, повідомленням, які надійшли уповноваженому суб`єкту і містять ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.
Отже, з урахуванням викладеного, заява ОСОБА_6 від 11 березня 2021 року за своїм змістом та суттю, на думку колегії суддів, не є повідомленням про кримінальне правопорушення, і не містить конкретних та достатніх даних про можливість вчинення кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним Кодексом України, Керівником Секретаріату Конституційного Суду України ОСОБА_7 , тому відомості щодо даної особи не підлягають внесенню до ЄРДР.
Оскільки колегією судів встановлено, що рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, то воно підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга ОСОБА_6 - без задоволення.
Керуючись ст.ст. 376, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2021 року.
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу слідчого судді Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 березня 2021 року про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР - залишити без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

_____________ _______________ _____________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4