Справа № 304/403/21 Провадження № 1-кс/304/94/2021
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2021 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , затверджене прокурором Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000059 від 02 квітня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В :

слідчий СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором, на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000059 від 02 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України про накладення арешту на бензопилу марки «Урал БП 45-3,0», що належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , шляхом заборони користуватися, відчужувати та розпоряджатися нею будь яким чином. Клопотання мотивує тим, що 19 березня 2021 року під час обходу майстром лісу ОСОБА_6 території Турянського лісництва, у кварталі № 10 виділі № 1 ним було виявлено незаконну рубку деревини породи «дуб», «сосна», «вільха», «граб», чим спричинено ДП «Перечинське ЛГ» матеріальну шкоду. За вказаним фактом 02 квітня 2021 року розпочато досудове розслідування, відомості про яке внесено до ЄРДР за №00000059 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Слідчий зазначає, що виїздом СОГ встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на початку березня 2021 року самовільно, без будь яких дозвільних документів поблизу села Дубриничі Перечинського району в урочищі «Макарова пасіка» здійснив незаконну рубку близько вісімнадцяти сироростучих дерев різних порід, чим спричинив ДП «Перечинське ЛГ» матеріальну шкоду на суму 46 130,64 грн. Також слідчий вказує, що 07 квітня 2021 року ОСОБА_7 було добровільно видано працівникам поліції бензомоторну пилу марки «Урал БП 45-3,0», яку того ж дня було оглянуто та визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні. Посилаючись на норми кримінального процесуального закону, які визначають питання щодо речових доказів, підстави тимчасового вилучення майна та накладення арешту, слідчий зазначає, що оскільки бензопила є предметом вчинення кримінального правопорушення, зберегла на собі сліди вчинення злочину, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а відтак має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, а тому з метою збереження речових доказів (запобіганню можливості приховування, пошкодження, відчуження) та необхідності проведення слідчих дій, у зв`язку з чим виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно, тому просить клопотання задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, однак подав уточнене клопотання з приводу анкетних даних особи, стосовно майна якої вирішується арешт Бабича, в якому просив накласти арешт на бензопилу марки «Урал БП 45-3,0», що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також розглянути таке за його відсутності, що відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду даного клопотання.

У судове засідання ОСОБА_7 також не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Слідчий суддя, вивчивши надані слідчим матеріали, зваживши доводи викладені у клопотанні, приходить до такого висновку.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як видно з наданих слідчим матеріалів, 19 березня 2021 року під час обходу майстром лісу ОСОБА_6 території Турянського лісництва, у кварталі № 10 виділі № 1 було виявлено незаконну рубку деревини породи «дуб», «сосна», «вільха», «граб», чим спричинено ДП «Перечинське ЛГ» матеріальну шкоду.

Також із даних матеріалів убачається, що за вказаним фактом 02 квітня 2021 року було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, що підтверджується Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000059 від 08 квітня 2021 року (а. с. 4).

З протоколу огляду місця події від 01 квітня 2021 року вбачається, що об`єктом огляду являється квартал 10 виділ 1, що неподалік села Дубриничі Перечинського району. Площа незаконної рубки сягає близько 500 кв м, де виявлено численні пні різних діаметрів від 10 до 50 см, різних порід дерев бук, вільха, граб, ліщина, сосна, дуб (а. с. 5-8).

Крім цього з матеріалів клопотання встановлено, що 07 квітня 2021 року громадянин ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 добровільно видав працівникам поліції бензопилу марки «Урал», синього кольору, яку того ж дня згідно протоколу огляду було оглянуто та постановою слідчого СВ відділення поліції № 1 визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні (а. с. 19, 20-22, 23-24).

Як видно з письмових пояснень ОСОБА_7 від 08 квітня 2021 року, на початку березня 2021 року у нього вдома закінчилися паливні дрова і він вирішив піти до урочища «Макарова пасіка», щоб самостійно заготовити такі, де здійснив самовільну рубку дерев породи «дуб», різного діаметру, після чого склав їх на купи та залишив там, оскільки не мав змоги їх відвезти додому (а. с. 18).

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Слідчим доведено, що вилучена бензопила має значення речового доказу у кримінальному проваджені № 0000059 та відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, оскільки може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речового доказу, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для арешту майна, враховує можливість використання як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за його допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Положеннями ч. 5 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Керуючись ст. 40, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

уточнене клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , затверджене прокурором Перечинського відділення Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №0000059 від 02 квітня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на бензопилу марки «Урал БП 45-3,0», що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 , заборонивши розпорядження та користування таким майном.

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 .

Згідно ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти діб з моменту її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1