Харківський районний суд Харківської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2021 року смт. Покотилівка

Справа № 635/3777/21
Провадження № 1-кс/635/822/2021
Харківський районний суд Харківської області у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000121, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 156 КК України про арешт майна,
УСТАНОВИВ:

28 травня 2021 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000121, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 156 КК України про арешт майна.
В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні Слідчого відділу відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріли досудового розслідування кримінального провадження за фактом розбещення неповнолітніх в с. Утківка Харківського району Харківської області.
Згідно до частини 1 статті 214 КПК України відомості за даним фактом було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000121 від 08 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частини 1 статті 156 КК України та розпочато досудове розслідування.
Під час досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що 08 квітня 2021 року до ЧЧ відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що невідома особа займається розбещенням неповнолітніх в с. Утківка Харківського Району Харківської області.
В ході подальшого досудового розслідування отримано ухвалу слідчого судді Харківського районного суду Харківської області про дозвіл на обшук житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_1 , а саме у помешканні де проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який може бути причетний до вчинення відповідного злочину.

26 травня 2021 року у період часу з 08 год. 25 хв. по 10 год. 12 хв. під час проведення обшуку житлового будинку розташованого за адресою АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено : 1)мобільний телефон «Redmi M190 8C 31G» з двома сім картами водафон із написом « НОМЕР_1 », київстар із написом « НОМЕР_2 » в чохлі, 2) реєстратор «Pioner», 3) засіб відео фіксації «DOD» Full HD 12мп в чохлі, 4) мобільний телефон Samsung duos GT-S6802 (sek), 5) системний блок «asus» з дисководом LG з процесором «intelcore2» Quad, які належать ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідне майно відповідає критеріям тимчасово вилученого майна.

Прокурор у судове засідання не з`явилась надавши заяву про розгляд клопотання за її відсутності.
Власник майна у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, причини своєї неявки суд не повідомив.
Згідно частини 1 статті 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому засіданні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням частини 4 статті 107 Кримінального процесуального кодексу України.
Встановлені обставини, застосовані норми права та мотиви суду
Суд, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступних висновків.
Відповідно до частини 1 статті 5 КПК України процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.
Згідно статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Клопотання про арешт майна подане з додержанням вимог статті 171 КПК України.
Згідно з частиною 1 статті 172 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.
На підтвердження клопотання надано копії матеріалів кримінального провадження: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000121 від 08 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 1 статті 156 КК України (а.с.5), копія ухвали Харківського районного суду Харківської області від 21 травня 2021 року (а.с. 6-10), копія протоколу обшуку від 26 травня 2021 року (а.с.17-18), додатком до протоколу обшуку від 26 травня 2021 року( диск з відеозаписом) (а.с.19), протоколом огляду речей від 26 травня 2021 року (а.с.20-21), постановою про визнання речових доказів від 26 травня 2021 року (а.с.22-23).
Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження (стаття 131 КПК України).
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з частиною 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0000121 від 08 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 156 КК України (а.с. 5).
Суд враховує доводи прокурора, що необхідність арешту зазначеного в клопотанні тимчасово вилученого майна: мобільний телефон «Redmi M190 8C 31G» з двома сім картами водафон із написом « НОМЕР_1 », київстар із написом « НОМЕР_2 » в чохлі, реєстратор «Pioner», засіб відео фіксації «DOD» Full HD 12мп в чохлі, мобільний телефон Samsung duos GT-S6802 (sek), системний блок «asus» з дисководом LG з процесором «intelcore2» Quad шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування ним є обґрунтованою, оскільки є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, вищевказані предмет мають значення для досудового розслідування, визнані речовими доказами у кримінальному проваджені, а також можуть бути необхідним судовим експертам для проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи.
Відповідно до частини 1 статті 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Метою накладання арешту на майно, зазначене у клопотанні, є збереженням речових доказів, а саме запобігання їх приховування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, відчуження.
Підставою для арешту майна є те, що наявні достатні підстави вважати, що вилучене майно є речовими доказами, що зберегли на собі сліди злочину та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Таким чином, враховуючи завдання кримінального провадження, з метою недопущення приведення до зникнення, втрати або пошкодження тимчасово вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, суд дійшов висновку про необхідность накладення арешту на майно.
На підставі викладеного, керуючись статтями 98, 131-132, 170-173, 175 КПК України, суд
УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000121, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 156 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування на тимчасово вилучене 26 травня 2021 року під час обушку житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , майно, а саме: мобільний телефон «Redmi M190 8C 31G» з двома сім картами водафон із написом « НОМЕР_1 », київстар із написом « НОМЕР_2 » в чохлі, реєстратор «Pioner», засіб відео фіксації «DOD» Full HD 12мп в чохлі, мобільний телефон Samsung duos GT-S6802 (sek), системний блок «asus» з дисководом LG з процесором «intelcore2» Quad шляхом встановлення заборони користування, розпорядження та відчуження вказаного майна.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня надіслати прокурору Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 та власнику майна.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.
Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1