Справа №639/3397/21
Провадження №1-кс/639/1015/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000243 від 23.05.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и в:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000243 від 23.05.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

У провадженні СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000243 від 23.05.2021, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Процесуальне керівництво за вказаним кримінальним провадженням здійснюється Новобаварською окружною прокуратурою м. Харкова Харківської області.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.05.2021 о 17.05 за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 під час розпивання спиртних напоїв, на ґрунті виниклих неприязних відносин, наніс одне ножове поранення в ділянку серця 2-3 межребірря ОСОБА_5 , після чого втік з ножем. ОСОБА_5 на місці помер.
31.05.2021 в ході проведення огляду місця події в період часу з 12.40 - 13.00 у приміщенні ХОБСМЕ, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Дмитрівська буд. 14, у відділі судово-медичної експертизи трупів було вилучено одяг з трупа ОСОБА_6 , а саме: кофта сірого кольору з бавовняної тканини з капюшоном на застібці типу «молнія» з орнаментом у вигляді літер; светр напіввовняний сірого кольору; брюки з джинсової тканини синього кольору з ременем коричневого кольору зі шкіри; труси бавовняні сірого кольору; шкарпетки бавовняні сірого кольору
У зв`язку із вище наведеним, вилучені предмети мають безпосереднє значення для встановлення обставин події. Є гостра необхідність у дослідженні кожного із них в умовах експертних установ з метою подальшого доказування у кримінальному провадження та встановленню особи винної у скоєні злочину.
Встановити власників вилученого майна на теперішній час не вбачається за можливе.
Відповідно до ч.2 ст.64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.
Згідно ч. 1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно положень ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом першим частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 31.05.2021 вилучені речі визнані речовими доказами по кримінальному провадженню.
Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст.115 КПК України.
Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.
Згідно ч. 11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення та унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню.
Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.
Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив слідчого суддю клопотання задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків .

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою старшого слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 від 31.05.2021 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.
Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Слідчим доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,; майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.
Отже, необхідно накласти арешт на вилучені під час проведення огляду місця події в період часу з 12.40 - 13.00 у приміщенні ХОБСМЕ, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Дмитрівська, буд. 14.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні №0000243 від 23.05.2021 року, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, арешт шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування на вилучене майно під час проведення огляду місця події в період часу з 12.40 - 13.00 у приміщенні ХОБСМЕ, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Дмитрівська буд. 14, а саме: кофту сірого кольору з бавовняної тканини з капюшоном на застібці типу «молнія» з орнаментом у вигляді літер; светр напіввовняний сірого кольору; брюки з джинсової тканини синього кольору з ременем коричневого кольору зі шкіри; труси бавовняні сірого кольору; шкарпетки бавовняні сірого кольору. Встановити власників вилученого майна на теперішній час не вбачається за можливе.
Місцем зберігання вказаного майна визначити камеру схову ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (м. Харків, пр. Любові Малої, буд. 45).

Виконання ухвали покласти на слідчого та/або прокурора по кримінальному провадженню №0000243 від 23.05.2021 року.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні при оголошенні ухвали у той же строк після отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1