У Х В А Л А

24.03.2021 року місто Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000407 від 16 вересня 2020, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 та ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з даним клопотанням, яке обґрунтовує наступним.
Директор ТОВ «Хемкостав-УА» ОСОБА_4 став на шлях вчинення умисних злочинів проти власності, у сфері службової і господарської діяльності в період часу з 31 жовтня 2012 року по 23 січня 2015 року, шляхом зловживання своїм службовим становищем за попередньою змовою з невстановленими на даний час досудового розслідування особами заволодів бюджетними коштами на загальну суму 2187994,80 грн. за наступних обставин:

Так, ОСОБА_4 , обіймаючи посаду директора ТОВ «Хемкостав-УА», пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих обов`язків, будучи службовою особою, діючи умисно, з корисливих мотивів, які полягали у протиправному збагаченні, з метою незаконного заволодіння та безоплатного обернення на користь очолюваного ним товариства, 21 серпня 2012 року від імені ТОВ «Хемкостав-УА» уклав з начальником управління капітального будівництва Закарпатської обласної державної адміністрації ОСОБА_5 договір підряду №2 на виконання робіт з будівництва туберкульозної лікарні обласного територіального медичного об`єднання «Фтизіатрія», с. Нижня Апша, Тячівського району, відповідно до умов якого ТОВ «Хемкостав-УА» взяло на себе зобов`язання виконати роботи з будівництва туберкульозної лікарні обласного територіального медичного об`єднання «Фтизіатрія», с. Нижня Апша Тячівського району з урахуванням додаткових угод за ціною 21169898,05 гривень.
У подальшому, ОСОБА_4 , діючи у попередній злочинній змові із невстановленими на даний час особами, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, склав акт приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в №1 за жовтень 2012 року, №1, №2, №3, №5 за листопад 2012 року, №6, №7, №8, №10, №11 за листопад-2 2012 року, №1, №2, №3 за грудень 2012 року, №8, №10 за грудень-3 2012 року, №11, №12, №13, №14, №15, №16 за грудень-4 2012 року, №1 за червень 2013 року, за липень 2013 року, №1, №2 за вересень 2013 року, за жовтень 2013 року, №1, №2 за листопад 2013 року, №1, №2, №4 за грудень 2013 року, №1, №2, №3 №4, №5 за грудень 2014 року, №5 за січень 2015 року, які завірив своїм підписом і печаткою ТОВ «Хемкостав-УА» і в які умисно, в порушення вимог п.п. 3.3.10.1 Державних будівельних норм України «Правила визначення вартості будівництва ДБН Д.1.1.-1.2000», затверджених наказом Держбуду України від 27.08.2000р. №174 (із змінами та доповненнями) вніс неправдиві відомості, тобто обсяги робіт та витрати по будівництву, які фактично не були виконані, відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №0001/2021 від 04.01.2021 на суму 2187994,80 грн.

У вчиненні даних злочинів органом досудового слідства підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 .

13.01.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 є власником автомобіля марки «ЗАЗ 110307» д.н.з НОМЕР_1 номер кузову НОМЕР_2 .

Враховуючи вищенаведене з метою забезпечення можливої конфіскації та забезпечення цивільного позову, слідчий просить накласти арешт на належний підозрюваному ОСОБА_4 транспортний засіб із забороною розпоряджатись.

В судове засідання слідчий не з`явився, однак подав заяву про розгляд клопотання без його участі.
Суд констатує, що в прохальній частині частині клопотання слідчий просить розглядати клопотання без повідомлення підозрюваного ОСОБА_4 , оскільки існує ризик того, що підозрюваний може відчужити вказане слідчим майно до моменту розгляду клопотання .
Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України власник майна про розгляд поданого клопотання не повідомлявся, оскільки таке повідомлення може негативно вплинути на розгляд даного клопотання.
Вивчивши зміст клопотання та додані до нього письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що органом досудового слідства - СУ ГУНП в Закарпатській області - проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000407 від 16.09.2020, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченогоч. 5 ст. 191 та ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України.

Як вбачається з доданого до матеріалів клопотання витягу з ЄРДР в рамках даного кримінального провадження досліджуються обставини кримінального правопорушення за якими, директор ТОВ «Хемкостав-УА» ОСОБА_4 органом досудового слідства підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень проти власності, у сфері службової і господарської діяльності в період часу з 31 жовтня 2012 року по 23 січня 2015 року, який шляхом зловживання своїм службовим становищем за попередньою змовою з невстановленими на даний час досудового розслідування особами заволодів бюджетними коштами на загальну суму 2187994,80 грн.

13.01.2021 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 та ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України, одне з яких відноситься до категорії особливо тяжких, за вчинення якого законодавстом пердбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

Підозрюваний ОСОБА_4 є власником автомобіля марки «ЗАЗ 110307» д.н.з. НОМЕР_1 номер кузову НОМЕР_2 .

Положеннями ч. 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Ч. 2 вказаної норми закону передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру
щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до статті173КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Ч. 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вивчивши всі матеріали клопотання слідчий суддя приходить до переконання, що стороною кримінального провадження слідчим надано обґрунтування доцільності накладення арешту на вказане у клопотанні тимчасово вилучене майно та додано документи на підтвердження права власності на майно.
У відповідності до п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України суд зобов`язаний при розгляді клопотання про накладення арешту на майна враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного вище слідчий суддя приходить до переконання, що стороною кримінального провадження доведено доцільність накладення арешту на вказане у клопотанні майно, зокрема для забезпечення можливої конфіскації та забезпечення цивільного позову, надано докази, що підтверджують право власності підозрюваного на майно, відтак слідчий суддя приходить до переконання, що таке втручання у права та інтереси власника майна буде виправданим, що є підставою для задоволення вимог слідчого.
Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000407 від 16 вересня 2020, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 та ч.2 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль марки «ЗАЗ 110307» д.н.з. НОМЕР_1 номер кузову НОМЕР_2 , із забороною розпоряджатись даним транспортним засобом.

Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції можна подати протягом п`яти днів з дня її проголошення (особою, яка не була присутньою на оголошенні протягом п`яти днів з дня отримання її копії) до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду: ОСОБА_1