УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000509, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 4 ст. 190 КК України

В С Т А Н О В И В :

28.07.2020 в провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000509, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 4 ст. 190 КК України, а саме, на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 1), яка зареєстрована за ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 із забороною відчуження та/або розпорядження.

Клопотання мотивовано тим, що невстановлені особи за допомогою несанкціонованого втручання до персонального комп`ютера приватного нотаріуса та використовуючи підроблені документи заволоділи квартирою, яка належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Допитана, 03.07.2020, потерпіла ОСОБА_5 пояснила, що 26.02.2013 на прилюдних торгах придбала у власність квартиру АДРЕСА_1 . Вказана квартира продавалася з прилюдних торгів у зв`язку з тим, що попередній власник не сплатив іпотеку, тому банк стягнув заборгованість шляхом примусового продажу іпотечного майна. Квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_5 на продаж не виставляла, жодних правочинів щодо її відчуження не укладала. Нікому продаж вказаної квартири не поручала, відповідних довіреностей не видавала. Про судові спори щодо права власності, володіння чи користування даною квартирою потерпілій нічого не відомо. На час проведення реєстраційних дій, 06.04.2020, із квартирою АДРЕСА_1 потерпіла перебувала на навчанні в Німеччині, а в Україну повернулася 02.07.2020.

Допитана, 01.06.2020, потерпіла ОСОБА_6 пояснила, що з 2004 року працює приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу. Її робочий офіс знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . У своїй роботі приватний нотаріус КМНО ОСОБА_6 використовує персональний комп`ютер, який знаходиться у вказаному офісі. До Єдиних та Державних реєстрів Міністерства юстиції України вона здійснює вхід тільки за допомогою свого робочого комп`ютера використовуючи Захищений носій ключової інформації «Алмаз 1К». 27.05.2020 ОСОБА_6 використовуючи свій Захищений носій ключової інформації «Алмаз 1К» здійснила вхід до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та виявила, що невідома особа від її імені шляхом несанкціонованого доступу до її персонального комп`ютера (можливо) та несанкціоновано використовуючи Захищений носій ключової інформації «Алмаз 1К» здійснила реєстраційні дії по різних об`єктах нерухомого майна 06.04.2020, 26.05.2020, 26.05.2020 та 27.05.2020.

Виявивши вказані факти, ОСОБА_6 звернулася зі скаргою до Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації територіальних органів МЮ, ДП «НАІС» та заявою до Департаменту кіберполіції та повідомила про даний факт.

01.06.2020, з метою виявлення, фіксації та збереження відомостей, під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , з персонального комп`ютера обладнаного процесором Intel ® Core ™ i3-2020 CPU НОМЕР_2 , ідентифікатор пристрою 57B33E86-455F-4755-A5CA-E0550D6D59D4 (надалі - ПК), яким користується приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_6 , було знято криміналістичний образ (*.е01) диску ST31000524AS, який було записано на жорсткий диск WDElements SINJEHZXLWM. Також, при первинному огляді на вказаному ПК було виявлено шкідливе програмне забезпечення для віддаленого доступу, сканування мережі, отримання фотознімків з екрану та логування натиснутих клавіш.

03.07.2020 квартиру АДРЕСА_1 на підставі ст. 98 КПК України визнано речовим доказом.

Арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів та запобігти спробам злочинним посяганням на вказаний об`єкт шляхом його відчуження третім особам.

У судове засідання слідчий не з`явився, однак подав до суду клопотання про розгляд клопотання про арешт майна за його відсутності та просив задовольнити клопотання з мотивів у ньому наведених.

Враховуючи те, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт не було тимчасово вилучене, то розгляд клопотання в силу ч. 2 ст. 172 КПК України можливо здійснити без повідомлення власника майна.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Клопотання про арешт майна щодо змісту відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

До клопотання додані копії документів та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо внесення даних з приводу кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України регламентовано, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів (п. 1); спеціальної конфіскації (п. 2); конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п. 3); відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (п. 4).

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 100 КПК України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Статтею 98 КПК України визначеною, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як убачається з витягу з кримінального провадження № 000509 від 01.06.2020, внесено відомості за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361; ч. 4 ст. 190 КК України, за фактом несанкціонованого втручання в роботу електронно обчислювальних машин (комп`ютерів), з метою заволодіння шахрайським шляхом нерухомого майна, а саме: квартирою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 1), яка зареєстрована за ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Постановою слідчого від 03.07.2020 року у відповідності до ст. 98 КПК України вказане нерухоме майно обґрунтовано визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 000509 від 01.06.2020.

Враховуючи відомості, які внесені до ЄРДР, а також фактичні обставини встановлені в ході досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку про те, що наявні підстави для арешту майна з метою забезпечення збереження речового доказу та запобігти спробам злочинним посяганням на вказаний об`єкт шляхом його відчуження третім особам.

З огляду на наведене дане клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170 173 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУ Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3 погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000509, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 4 ст. 190 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, що належить ОСОБА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме: квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 1).

Контроль за виконанням ухвали покласти на процесуального керівника та/або слідчого у даному кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1