У Х В А Л А
про призначення справи до судового розгляду
та продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

18 листопада 2020 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченої - ОСОБА_4 ,

представника потерпілого - ОСОБА_5 ,

потерпілого - ОСОБА_6 ,

обвинуваченої - ОСОБА_7 ,

розглядаючи у відкритому підготовчому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000336 від 03.04.2020, за обвинуваченням:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Дубіївка Черкаського району Черкаської області, українки, громадянки України, з середньою спеціальною освітою, неодруженої, непрацюючої, на утриманні неповнолітніх дітей не маючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої;

- у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Черкаського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 від 04 вересня 2020 року за цим провадженням було призначено підготовче судове засідання на 17 вересня 2020 року.

У зв`язку з перебуванням головуючої судді на лікарняному у період з другої половини дня 08 вересня 2020 року до 21 вересня 2020 року включно справу було знято з розгляду.

Повторне підготовче судове засідання призначено на 25 вересня 2020 року.

Ухвалою суду від 25 вересня 2020 року доручено Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Черкаській області призначити адвоката обвинуваченій ОСОБА_7 для здійснення захисту під час проведення окремої процесуальної дії щодо вирішення питання про доцільність продовження, зміни, скасування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби щодо обвинуваченої, у зв`язку з чим у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 28 вересня 2020 року.

Ухвалою суду від 28 вересня 2020 року запобіжний захід обвинуваченій ОСОБА_7 продовжено на шістдесят днів, до 27 листопада 2020 року включно, за клопотанням захисника обвинуваченої ОСОБА_4 , яка вступила у справу, у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 08 жовтня 2020 року для надання можливості захиснику ознайомитися з матеріалами кримінального провадження.

08 жовтня 2020 року підготовче судове засідання було відкладено за клопотанням прокурора до 18 листопада 2020 року.

У підготовчому судовому засіданні прокурор, захисник, обвинувачена, потерпілий та представник потерпілого висловили думку про можливість призначення справи до розгляду.

Суд, заслухавши думки учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Черкаському районному суду Черкаської області. При проведенні підготовчих дій підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, судом не встановлено, перешкоди для призначення провадження до судового розгляду відсутні, підстав для закриття провадження, передбачених пунктами 5, 6, 7, 8, 9, 9-1 частини першої та пунктами 2, 3 частини другої статті 284 КПК України, немає. Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст. 468 - 475 КПК України до суду не надходило. Обвинувальний акт за формою і змістом відповідає вимогам статті 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, немає. Підстав для повернення обвинувального акта прокурору не вбачається. Підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено. Будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, у підготовчому судовому засіданні не заявлено.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість призначення судового розгляду по даному кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 27 КПК України, з урахуванням думки сторін кримінального провадження, суд вважає, що дане кримінальне провадження не потребує закритого судового засідання, а тому повинно бути розглянуте у відкритому судовому засіданні із забезпеченням повного фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Водночас, у підготовчому судовому засіданні прокурор відповідно до ст. 331 КПК України заявив клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_7 міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Так, прокурор вказує, що обвинувачена ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а тому, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду, продовжувати злочинну діяльність, чинити тиск на потерпілого та свідків, які не допитані в суді та проживають з нею в одній місцевості, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. До того ж, зазначив, що вона під час досудового розслідування не з`являлась на виклики слідчого, чим порушувала обов`язки, покладені на неї судом під час обрання міри запобіжного заходу. Зауважив, що ОСОБА_7 на даний час незаміжня, не має на утриманні дітей та постійного місця роботи, що свідчить про відсутність у неї міцних соціальних зв`язків.
Обвинувачена ОСОБА_7 та її захисник ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні заперечила проти клопотання прокурора про продовження міри запобіжного заходу обвинуваченій у вигляді домашнього арешту у нічний час доби з тих підстав, що реальні ризики вчинення обвинуваченою дій, які зазначає прокурор, не доведені, а лише тяжкість інкримінованого злочину та невизнання обвинуваченою вини не можуть бути підставою для продовження вказаного запобіжного заходу. Зазначили, що обвинувачена має постійне місце проживання, навчається на стаціонарі у медичній академії, а тому вона має міцні соціальні зв`язки. Зауважили, що прокурор у своєму клопотанні не навів жодних нових обставин, які б слугували підставою для продовження ОСОБА_7 обраного запобіжного заходу. Просили суд змінити обвинуваченій запобіжний захід на більш м`який.

Потерпілий ОСОБА_6 та його представник ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні підтримали клопотання прокурора та просили суд його задовольнити. Крім того, потерпілий ОСОБА_6 зауважив, що йому відомо про те, що обвинувачена намагалась вплинути на свідків.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт, вважає необхідним зазначити наступне:

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту визначено у частині другій ст. 181 КПК України та розширеному тлумаченню він не підлягає.
Так, за приписами частини першої, другої та шостої статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відповідно до частини першої статті 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Конституційний Суд України неодноразово вказував на те, що право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які визначені в законі (абзац шостий підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини Рішення № 10-рп/2011від 11 жовтня 2011 року).
Так, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення - злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя обвинуваченої, її зв`язки з суспільством.
Судом установлено, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час доби до обвинуваченої ОСОБА_7 застосовано ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 03 серпня 2020 року строком до 28 вересня 2020 року та продовжено ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 28 вересня 2020 року, тобто у спосіб, встановлений кримінальним процесуальним законодавством України.
Разом із цим, завершити судове провадження до спливу строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту неможливо.

Суд погоджується з висновком прокурора про існування обґрунтованої підозри щодо можливого вчинення саме ОСОБА_7 кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Вирішуючи клопотання прокурора, суд зважає також на те, що злочин, за яким обвинувачуються ОСОБА_7 , згідно зі ст. 12 КК України, віднесено до тяжких злочинів, що загрожує обвинуваченій, за умови доведеності її вини у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину дають суду достатні підстави вважати, що ОСОБА_7 , перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, здійснювати психічний вплив на потерпілого та свідків, які на сьогодні не допитані судом.

Крім того, тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування обвинуваченої від суду.

На обґрунтування ризику можливого переховування обвинуваченої від правосуддя, суд надає оцінку особі обвинуваченої, яка тяжкими захворюваннями не страждає; є неодруженою; на утриманні неповнолітніх дітей не має; а також поведінку обвинуваченої на досудовому розслідуванні, зокрема, її неявку на виклики слідчого без поважних причин.
У зв`язку з вказаними обставинами можливо зробити висновок про те, що ОСОБА_7 не має міцних соціальних зв`язків, які були б засобом превенції від можливої подальшої негативної і девіантної поведінки та ухилення від явки до суду.

Водночас, наявність у обвинуваченої постійного місця проживання не гарантує усунення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а обмеження залишати її місце проживання у нічний час доби не перешкоджає навчанню ОСОБА_7 , оскільки надає можливість останній вільно пересуватися у денний час.

Таким чином, суд переконаний, що наразі продовжують існувати ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_7 кримінального правопорушення (злочину) та продовження існування ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, дають підстави суду для продовження строку дії запобіжного заходу щодо обвинуваченої.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої та запобігти встановленим у судовому засіданні ризикам.

Доводи обвинуваченої та її захисника щодо заперечення проти продовження строку дії міри запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд вважає непереконливими і необґрунтованими, оскільки стороною захисту не доведено належними та допустимими доказами зміни всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, зменшення або зникнення ризиків, які обумовлювали обрання запобіжного заходу.

За вказаних обставин, враховуючи, що судове провадження у даній справі Черкаським районним судом Черкаської області не закінчено, учасники провадження та свідки не допитані, не досліджені інші докази у справі, беручи до уваги необхідність виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, з метою запобігти спробам переховування від суду, а також зважаючи на доведеність прокурором наявності всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України, суд дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту щодо обвинуваченої ОСОБА_7 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а тому у задоволенні клопотання обвинуваченої та її захисника про зміну запобіжного заходу на більш м`який слід відмовити.

Відповідно до частини шостої статті 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Відтак, суд дійшов висновку, що підстав для зміни чи скасування міри обраного під час досудового розслідування запобіжного заходу немає, а тому обвинуваченій слід продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби на шістдесят днів.

Крім того, потерпілим ОСОБА_6 та його представником ОСОБА_5 було заявлено клопотання про прийняття до розгляду в даному кримінальному провадженні цивільного позову потерпілого до обвинуваченої ОСОБА_7 .

З приводу даного клопотання, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Відповідно до пункту 10 статті 56 КПК України потерпілий має право протягом кримінального провадження на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом.

Згідно з положеннями частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до частини другої статті 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Як передбачено частиною першою статті 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 128 КПК України форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Форма і зміст позовної заяви ОСОБА_6 відповідають вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються в порядку цивільного судочинства, тому суд дійшов висновку про можливість їх прийняття до спільного розгляду із зазначеним кримінальним провадженням.

Також, усудовому засіданні прокурор клопотав про витребування з органу з питань пробації досудової доповіді на обвинувачену.

Відповідно до частин першої, другої та шостої статті 314-1 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду; досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину невеликої або середньої тяжкості, або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі; досудова доповідь долучається до матеріалів кримінального провадження.

Згідно з частиною п`ятою статті 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Враховуючи вищевикладене, а також відсутність випадків, передбачених частиною четвертою статті 314-1 КПК України, за яких досудова доповідь не складається, суд вважає необхідним доручити представнику персоналу органу пробації Черкаського районного відділу філії Державної установи Центр пробації в Черкаській області - скласти досудову доповідь щодо обвинуваченої.

З`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, а також питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, розглянувши клопотання учасників судового провадження, вчинивши всі дії, необхідні для підготовки до судового розгляду, суд завершує підготовку до судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 197, 314-316, 331 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд обвинувального акта в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000336 від 03.04.2020, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, та провести його одноособово у відкритому судовому засіданні у приміщенні Черкаського районного суду Черкаської області у залі судових засідань о 16 годині 00 хвилин 23 листопада 2020 року.

Визначити резервну дату судового засідання на 14 годин 20 хвилин 21 грудня 2020 року.

Клопотання прокурора Черкаської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про продовження обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Запобіжний захід обвинуваченій ОСОБА_7 залишити попередній домашній арешт у нічний час доби та продовжити його дію на шістдесят днів, тобто з 18 листопада 2020 року до 17 січня 2021 року включно.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_7 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- не залишати житло за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., на період дії ухвали, а саме до 17 січня 2021 року включно, без дозволу суду;

- з`являтися на виклики до Черкаського районного суду Черкаської області за першою вимогою у встановлений ним час;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні за винятком їх участі в суді.
Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_7 положення ч. 5 ст. 181 КПК України, а саме, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_7 , що в разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження, направити для виконання Черкаському районному відділенню поліції Черкаського районного відділу поліції ГУНП України в Черкаській області, а також прокурору Черкаської місцевої прокуратури для контролю.

У задоволенні клопотання обвинуваченої ОСОБА_7 та її захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Строк дії ухвали складає шістдесят днів з дня її проголошення та до 17 січня 2021 року, включно.

Позовну заяву потерпілого ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої злочином, прийняти до спільного розгляду з кримінальним провадженням, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000336 від 03.04.2020, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а також визнати потерпілого ОСОБА_6 цивільним позивачем, а обвинувачену ОСОБА_7 цивільним відповідачем.
Встановити цивільному відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву і усіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), - до початку розгляду справи по суті.

Доручити представнику персоналу органу пробації - Черкаського районного відділу філії Державної установи Центр пробації в Черкаській області - у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 72-1 КПК України скласти досудову доповідь щодо обвинуваченої ОСОБА_7 та надіслати вказану доповідь до суду.

Визначити десятиденний строк для виконання ухвали суду щодо подання досудової доповіді.

Роз`яснити обвинуваченій, що їй надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді; участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді. Обвинувачена зобов`язана надавати достовірну інформацію представнику персоналу органу пробації, необхідну для підготовки досудової доповіді (частина четверта ст. 9 Закону України « Про пробацію», пункт 4 частини сьомої ст. 42 КПК України).

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду в частині продовження обвинуваченій міри запобіжного заходу може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду у порядку та строки, встановлені законом.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1