Провадження №1-кс/369/3115/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.12.2020 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання про внесення виправлень в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29.12.2020 року по справі №369/16668/20, суд, -
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29.12.2020 року клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було задоволено.
При виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали суду відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим у вступній та резолютивній частині ухвали помилково зазначено «клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 » замість вірного «клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 ».
Відповідно до ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.
Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.
Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічну описку.
Керуючись ст.ст. 371, 379 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Виправити описку в ухвалі Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29.12.2020 року по справі №369/16668/20 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначивши у вступній та резолютивній частині «клопотання прокурора Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 » замість невірного «клопотання слідчого СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 ».
Копію ухвали направити учасникам справи, яким направлялась ухвала від 29.12.2020 року.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а у разі подання апеляційної скарги, якщо її не скасовано, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1