ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/2696/20 Справа № 179/1570/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

судді доповідача ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 ,
ОСОБА_4 ,
при секретарі ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, матеріали за клопотанням обвинуваченого ОСОБА_6 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровськ, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, неодруженого, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не судимий,
встановила:
Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по 10 вересня 2020 року включно. В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт - відмовлено.
Не погодившись з даним рішенням, 29 липня 2020 року через адміністрацію установи виконання покарань обвинувачений ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року.
В обґрунтування клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, не навів відповідних доводів.
Згідно ч. 4 ст. 405 КПК України, неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.
Обвинувачений ОСОБА_6 , його захисники ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , а також потерпілий ОСОБА_10 та його представник ОСОБА_11 про дату час та місце слухання справи повідомлені належним чином, клопотань про відкладення розгляду від останніх не надходило, у зв`язку з чим, колегія суддів вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності не з`явившихся осіб, відповідно до вимог вказаної норми процесуального закону.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи клопотання, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 399 КПК України, особа має право порушувати питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з підстав поважності його пропуску, а суддя-доповідач, за наявності для того підстав, має право поновити строк. Як правило, обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження може бути викладено як у апеляційній скарзі, так і в окремій заяві (клопотанні).
Як вбачається з матеріалів провадження, ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_6 продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по 10 вересня 2020 року включно. В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт - відмовлено.
Судове засідання, оголошення вступної та резолютивної частини ухвали від 13 липня 2020 року було проведено за участю обвинуваченого ОСОБА_12 та його захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Як вбачається з журналу та технічного запису, після оголошення резолютивної частини судового рішення, обвинуваченому було роз`яснено порядок і строки його оскарження (а.с. 12-14, 18).
Копію ухвали від 13 липня 2020 року обвинувачений ОСОБА_6 отримав, згідно розписки, 13 липня 2020 року (а.с. 17).
29 липня 2020 року обвинуваченим через адміністрацію установи виконання покарань було подано до суду апеляційну скаргу з клопотанням про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали від 13 липня 2020 року (а.с. 20).
У відповідності до ст. 116 КПК України закон вимагає додержання процесуальних строків, зазначені положення є визначальними і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, складовою якої є обов`язковість судових рішень, які вступили в законну силу і дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.
Лише наявність поважних причин, які повинна довести особа, яка заявила клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, у відповідності до ст. 117 КПК України є підставою для поновлення пропущеного строку.
Як вбачається з клопотання обвинуваченого про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали суду, останній не зазначає причин, які б підтверджували поважність пропуску строку апеляційного оскарження.
На думку колегії суддів, обвинувачений ОСОБА_6 мав об`єктивну можливість в межах строку апеляційного оскарження подати апеляційну скаргу, як самостійно, так і через своїх захисників.
Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЄСПЛ у справі Пономарьов проти України Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
В рішенні ЄСПЛ в справі Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.
В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження остаточного судового рішення є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, Постанова ВСУ від 13.07.2016 року по справі № 3-774гс16 (№ в ЄДРСРУ 58986625) так і судова практика Європейського суду з прав людини.
В той же час, строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.
Враховуючи наведене вище, колегія суддів приходить до висновку, що законних підстав для поновлення строку апеляційного оскарження ухвали від 13 липня 2020 року та відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_6 - відсутні. Тому апеляційна скарга, відповідно до ст. 399 КПК України, підлягає поверненню.
Керуючись ст.ст. 7, 8, 116, 117, 395, 398 КПК України, колегія суддів, -
постановила:
В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року - відмовити.
Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 13 липня 2020 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 - повернути апелянту.
Копію ухвали та оригінал апеляційної скарги, разом з додатками, невідкладно надіслати особі, яка подала апеляційну скаргу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4