печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий в ОВС слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на наступні обставини.

Мотивуючи означене клопотання слідчий вказує, що Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000111, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19.06.2020, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 305, ч. 3 ст. 307, ч. 3 ст. 307 КК України.

Слідчий у клопотанні вказує, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка м. Києва, громадянка України, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила за попередньою змовою групою осіб, зберігання з метою збуту наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон) та збут наркотичного засобу, обіг якого обмежено метадону (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон), в особливо великих розмірах, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 307 КК України.

У клопотанні зазначено, що в серпні 2020 року громадянка ОСОБА_5 у приміщенні будинку АДРЕСА_1 , за попередньою змовою групою осіб, зберігала з метою збуту наркотичний засіб, обіг якого обмежено метадон (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон), в особливо великих розмірах.

Так, громадянка ОСОБА_5 , за попередньою змовою групою осіб, перебуваючи у приміщенні будинку АДРЕСА_1 , в період часу з 17 год. 30 хв. по 17 год. 44 хв. 12 серпня 2020 року передала громадянці ОСОБА_7 кристалічну речовину білого кольору, яка знаходилась у двох прозорих зіп пакетах, після чого остання передала 30 000 (тридцять тисяч) гривень ОСОБА_5 , як оплату за вказану речовину.

Згідно висновку експерта Українського науково-дослідного інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України № 81/8 від 31.08.2020 кристалічна речовина білого кольору масою 8,3870 г та кристалічна речовина білого кольору масою 43,1650 г містить у своєму складі метадон (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон).

Концентрація метадону (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон) у кристалічній речовині білого кольору масою 8,3870 г становить 78,0 %, відповідно маса метадону (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон) в ній 6,5419 г.

Концентрація метадону (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон) у кристалічній речовині білого кольору масою 43,1650 г становить 78,0 %, відповідно маса метадону (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон) в ній 33,6687 г.

Загальна маса метадону (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон) 40,2106 г.

Відповідно до Списку 1 Таблиці ІІ «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 770 від 06.05.2000, метадон (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон) є наркотичним засобом, обіг якого обмежено.

Відповідно до Таблиці 1 «Невеликі, великі та особливо великі розміри наркотичних засобів, що знаходяться у незаконному обігу», затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України № 188 від 01.08.2000, метадон (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон) розміром від 20,0 г і більше, є особливо великим розміром.

На думку слідчого, ОСОБА_5 своїми умисними діями, за попередньою змовою групою осіб, вчинила зберігання з метою збуту наркотичного засобу, обіг якого обмежено метадону (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон) та збут наркотичного засобу, обіг якого обмежено метадону (6-(диметиламіно)-4,4-дифеніл-3-гептанон), тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 307 КК України.

Прокурор зазначає, що існують обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор підтримав внесене клопотання, посилаючись на його обґрунтованість та необхідність у застосуванні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, вказавши на те, що клопотання не містить виклад обставин, які б свідчили про наявність ризиків визначених ст. 177 КПК України.

Підозрювана у кримінальному проваджені у судовому засіданні підтримала позицію свого захисника.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення підозрюваної, його захисника, прокурора, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, суд згідно змісту вимог ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, але не доведе обставин щодо недостатності застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначено у клопотанні.

Основні доводи внесеного стороною кримінального провадження клопотання зводяться до наявності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , а наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

«Законність» тримання під вартою з погляду національного закону не завжди є вирішальним чинником. Європейський суд з прав людини зазначає, що тримання під вартою протягом зазначеного періоду має відповідати меті пункту 1 статті 5 Конвенції, яка забороняє безпідставне позбавлення свободи. [«Гаважук проти України», п. 63654]; [«Мурукін проти України», п. 34]; [«Буряга проти України», п. 54655]; [«Фельдман проти України», п. 68656].

Тримання під вартою у відповідності до пункту 1(с) статті 5 Конвенції має задовольняти вимогу пропорційності. Взяття заявника під варту має бути конче необхідним для забезпечення його присутності в суді, але водночас інші, менш суворі заходи можуть бути достатніми для досягнення цієї мети. (Рішення : «Ladent v. Poland», n. 55660; «Ambruszkiewicz v. Poland», n.n. 29-33661; «Хайредінов проти України», n. 28).

Затримання особи є настільки серйозним запобіжним заходом, що воно є виправданим, лише якщо інші, менш суворі, заходи були розглянуті та визнанні недостатніми для забезпечення захисту індивідуальних або суспільних інтересів, які можуть вимагати затримання відповідної особи. (Рішення : «X. v. Finland», n. 151).

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для обґрунтування обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи із правової позиції ЄСПЛ при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи її переконливість. При цьому прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам передбачених ст. 177 КПК України.

Разом з тим, прокурором не наведено обставин того, що підозрюваний має намір переховуватись від органу досудового розслідування та суду або вчиняє будь-які дії для цього, може впливати на хід кримінального провадження незаконними діями, натомість у судовому засіданні підозрюваний зазначив, що наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду він не має, будь яким чином перешкоджати здійсненню досудового розслідування не буде, а відтак приходжу до висновку, що заявлені ризики стороною обвинувачення не містять доказового обґрунтування.

В ході розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що виключних обставин для тримання ОСОБА_5 під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні слідчого не вказано та в судовому засіданні не доведено. Заявлені ризики в сукупності з тяжкістю злочину та даними про особу підозрюваного, не можуть слугувати підставами для тримання підозрюваного під вартою.

Враховуючи те, що прокурор не довів суду виняткових обставин, які б виправдовували обмеження права підозрюваної на свободу та свідчили б про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід, передбачений ст. 181 КПК України, у вигляді цілодобового домашнього арешту, із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , який є співмірний з існуючими ризиками, особою підозрюваного, тяжкістю злочину та його наслідками. При цьому, такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та необхідності виконання процесуального обов`язку явки за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою органу досудового розслідування, прокурора або суду;

- не відлучатися із Київської області без дозволу слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до органу досудового розслідування свої паспорти для виїзду за кордон та інші документи, що дають йому право на виїзд з України і в`їзд в Україну,

- носити електронний засіб контролю.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 206, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, із забороною цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, строком до 18.02.2021 включно.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на підозрюваноу ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою органу досудового розслідування, прокурора або суду;

- не відлучатися із Київської області без дозволу слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до органу досудового розслідування свої паспорти для виїзду за кордон та інші документи, що дають йому право на виїзд з України і в`їзд в Україну,

- носити електронний засіб контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні № 0000111.

Визначити строк дії ухвали слідчого судді та покладених судом обов`язків в межах строків досудового розслідування у кримінальному провадженні до 18.02.2021 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1