ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3662/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" жовтня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_7 подане в рамках кримінального провадження № 0004605, внесеного до Єдиного реєстру до судових розслідувань 24.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, із вищою освітою, працюючого директором ТОВ «Рест-Верум», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з процесуальним керівником ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 (далі по тексту ОСОБА_5 , підозрюваний).

Клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0004605 від 24.10.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.10.2020, близько 17 години 40 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи, за адресою: м. Київ, Дарницький район по вул. Колекторна, помітив раніше йому незнайомого ОСОБА_8 , який припарковав на ґрунтовому покритті свій автомобіль марки Chevrolet Aveo, державний номерний знак НОМЕР_1 та почав викидати з нього сміття.

Цей факт обурив ОСОБА_5 та на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, маючи прямий умисел, спрямований на заподіяння ОСОБА_8 тілесних ушкоджень, підійшов до останнього та умисно завдав удар ногою в область грудної клітини, внаслідок чого потерпілий впав на землю. Далі ОСОБА_5 наніс ще один удар ногою в область обличчя ОСОБА_8 , в результаті чого заподіяв потеплілому легких тілесних ушкоджень у вигляді: забійної рани м`яких тканин лобної ділянки праворуч, забійна рана м`яких тканин тім`яної ділянки, забій та набряк в ділянці правої щоки.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 маючи прямий умисел, спрямований на знищення шляхом підпалу чужого майна, а саме автомобіля марки Chevrolet Aveo, державний номерний знак НОМЕР_1 , який був припаркований поруч з потерпілим ОСОБА_8 , який в цей час лежав на землі в безпорадному стані, за допомогою сухої трави, яку ОСОБА_5 взяв з поряд ґрунтовим покриттям, а потім помістив її до салону заднього сидіння автомобіля.

В подальшому, ОСОБА_5 дістав з кишені свого одягу запальничку, якою підпалив суху траву, внаслідок чого спричинив її горіння та горіння внутрішніх частин автомобіля марки Chevrolet Aveo, державний номерний знак НОМЕР_1 , який на праві власності належить потерпілому ОСОБА_8 , тим самим спричинивши загрозу життя та здоров`ю потерпілому та стороннім особам, так як підпал вчинено в громадському місці.

Після чого ОСОБА_5 з місця скоєного злочину зник, спричинивши потерпілому ОСОБА_8 матеріальної шкоди у сумі 160000 гривень, внаслідок підпалу вказаного автомобіля, однак невдовзі був затриманий свідком ОСОБА_9 .

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні умисного пошкодження чужого майна, шляхом підпалу, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

24.10.2020 о 18 год. 05 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.10.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Клопотання обґрунтоване посиланням на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні; та недостатністю менш суворих запобіжних заходів для запобігання вказаним ризикам.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з підстав в ньому зазначених, просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив відмовити в задоволенні клопотання.

Підозрюваний підтримав захисника.

Заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного, його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. (ч.2 ст. 194 КПК України)

24.10.2020 о 18 год. 05 хв. ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України.

25.10.2020 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Причетність підозрюваного до інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджуються достатніми на цьому етапі розслідування доказами, які містяться у матеріалах досудового розслідування, а саме:

- протоколом прийняття заяви про вчинення злочину;
- протоколами допитів свідків;
- протоколом огляду місця події;
- протоколом обшуку;
- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Як визначено у ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, передбачені в КПК України, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Разом з тим, клопотання органу досудового розслідування та додані до нього матеріали не містять достатніх даних, які б вказували на безумовну необхідність обрання підозрюваному такої міри запобіжного заходу як тримання під вартою. Прокурором належно не мотивовано, чому інший запобіжний захід не може забезпечити проведення слідчих, процесуальних дій та уникнення ризиків визначених ст. 177 КПК України.

Отже, приймаючи до уваги наявні в наданих суду матеріалах дані про фактичні обставини провадження, особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, його працевлаштування, а також, враховуючи, що сама по собі ступінь тяжкості злочину, що інкримінується особі, не може бути безумовною підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання відмовити.

Разом з тим, враховуючи встановлені вище обставини, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту цілодобово строком на два місяці за місцем постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

При цьому, обираючи відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на нього наступні обов`язки: зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без задоволення.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів.

Заборонити ОСОБА_5 цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 .

Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування, прокуратури та суду.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали до 25 грудня 2020 року.

Виконання ухвали доручити органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора в даному кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1