Справа № 630/463/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 вересня 2020 року м.Люботин

Слідчий суддя Люботинського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Люботин Харківської області, скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

встановив:

Скаржник, 17.09.2020 року звернувся до суду зі скаргою, у якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність посадових осіб Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР;

- зобов`язати посадових осіб на бездіяльність посадових осіб Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області, в порядку ст. 214 КПК України, внести до ЄРДР повідомленні заявником у заяві від 31.08.2020 року відомості про вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 289 КК України.

В обґрунтування скарги заявник посилається на те, що 31.08.2020 року заявник звернувся до Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області з заявою в порядку ст. 214 КПК України про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України (незаконне заволодіння транспортним засобом вчинене за попередньою змовою групою осіб). Заява була зареєстрована під № 6383. За результатом розгляду заяви жодної відповіді заявник не отримав. Адвокатом ОСОБА_4 04.09.2020 р. було здійснено адвокатський запит до Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області з проханням надати витяг з ЄРДР та повідомити наступні відомості: чи було визнано заявника потерпілим в рамках кримінального провадження; які процесуальні заходи було вжито для встановлення місцезнаходження транспортних засобів, що належать заявникові; чи було оголошені у розшук транспортні засоби належні заявнику? Однак адвокатський запит не був вручений Люботинському ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області.

ОСОБА_5 та його представник адвокат ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, про дату час та місце судового засідання повідомлялись судом завчасно та належним чином.

Від представника адвоката ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд скарги за відсутності сторін.

Розглянувши матеріали справи, а також матеріали за заявою ОСОБА_3 , надані Люботинським ВП Харківського ВП ГУ НП в Харківській області, слідчий суддя встановив наступне.

31 серпня 2020 року ОСОБА_5 звернувся до Люботинського ВП Харківського ВП ГУ НП в Харківській області із заявою, в якій повідомив, що відносно нього мають місце дії, які на його думку, є протиправними та містять склад злочину, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України (незаконне заволодіння транспортним засобом вчинене за попередньою змовою групою осіб). Вказана заява отримана 31.08.2020 року посадовими особами Люботинського ВП Харківського ВП ГУ НП в Харківській, яка була зареєстрована за № 6383. Однак, відомості про вчинення кримінального правопорушення не були внесені до ЄРДР.

Згідно листа т.в.о. начальника СВ Люботинського ВП Харківського ВП ГУ НП в Харківській області на адресу начальнику відділення поліції, підстави для внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 відсутні, оскільки заява не містить достатньо обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а також достатньої інформації, необхідної для внесення до ЄРДР.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З викладеної норми вбачається, що внесенню до ЄРДР підлягає будь-яка заява, в якій міститься дані про вчинене правопорушення або заявник стверджує про вчинений злочин.

Кримінально-процесуальним законодавством не встановлено порядок та зміст викладу відомостей про кримінальні правопорушення у заявах або повідомленнях. Проте, надаючи оцінку таким відомостям, прокурор, слідчий, за змістом ст. 214 КПК України, повинні переконатися у наявності в них даних, що вказують на об`єктивні ознаки підготовки, вчинення, приховування кримінального правопорушення.

Крім того, КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР відомостей на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим, слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин щодо ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних даних навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Саме тому апелювати на цьому етапі до положень ст. 2 КК України, яка визначає підставу кримінальної відповідальності, недоцільно.

Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

З метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Доказів дотримання слідчим Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області вищевказаних вимог процесуального закону суду не надано.

Враховуючи, що під час судового розгляду встановлено, що слідчим Люботинського

ВП Харківського ВП ГУНП України в Харківській області не виконано вимоги ст. 214 КПК України, а саме повідомлення про злочин ОСОБА_3 від 31.08.2020 не було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя прийшов до висновку, що скарга в цій частині є обґрунтованою та вважає за необхідне зобов`язати орган досудового розслідування внести повідомлення до ЄРДР.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про зобов`язання вчинити певну дію.

Також, слід зазначити, що вимоги скарги про визнання протиправною бездіяльності посадових осіб Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП України в Харківській області органу щодо невнесення відомостей до ЄРДР не можуть бути задоволені, оскільки вказані вимоги не узгоджуються з вимогами, які передбачені ст. 307 КПК України до судового рішення, яке може бути ухвалене за наслідками розгляду скарги в порядку ст. 303 КПК України.

Відтак, скарга підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. ст. 303, 305, 306, 307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити частково.

Зобов`язати посадових осіб Люботинського ВП Харківського ВП ГУНП в Харківській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяву ОСОБА_3 від 31.08.2020 відомості про вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 289 КК України. (ЖЄО № 6383 від 31.08.2020).

В задоволенні інших вимог скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосереднього до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1