Справа №: 400/1549/18
провадження №: 1-кп/398/114/20
УХВАЛА
Іменем України

"08" грудня 2020 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

представника потерпілої адвоката ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши в режимі відеоконференції з ДУ "Кропивницький слідчий ізолятор" та з Дніпровським апеляційним судом у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії в залі суду в підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000276 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Обвинувальний акт по даному кримінальному провадженні відповідає вимогам ст.291 КПК України.

Під час підготовчого судового засідання не встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пункти 1-4 частини третьої ст. 314 КПК України.

Заслухавши думку учасників судового провадження суд вважає, що справу можливо призначити до судового розгляду на підставі обвинувального акту.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про виклик свідків згідно наданого ним переліку.

Заслухавши думку учасників судового провадження суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Прокурор також заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 днів, мотивуючи тим, що на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість обвинуваченого переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків, а також вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Потерпіла та її представник підтримали клопотання прокурора щодо обрання запобіжного заходу стосовно обвинуваченого.Потерпіла зазначила, що вона проживає одна, обвинуваченому відома адреса її місця проживання і він відповідно може на неї впливати.Представник потерпілої зазначив, що обвинувачений є учасником бойових дій, володіє навиками нанесення тілесних ушкоджень, що додатково створює небезпеку .

Обвинувачений відносить вирішення даного питання на розсуд суду.

Захисник обвинуваченого заперечує проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважає, що необхідно обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту по місцю проживання обвинуваченого, так як він має міцні соціальні зв`язки, перебуваючи в умовах СІЗО, захворів на відкриту форму туберкульозу і в умовах установи попереднього ув`язнення йому не може бути надана кваліфікована медична допомога.Ризики, зазначені прокурором, необґрунтовані.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати , змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження , в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Конституційний Суд України в рішенні від 23.11.2017 року по справі № 1-28/2017 виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).
Згідно з конституційними принципами рівності та змагальності інші учасники кримінального провадження, разом із прокурором, наділені повноваженням заявляти клопотання, зокрема, щодо застосування інших, у тому числі і більш м`яких, запобіжних заходів, їх зміни чи скасування.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризиками, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
Оцінюючи вищевказані обставини, суд приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема про те, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
В справі «Харченко проти України» ЄСПЛ зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

ОСОБА_7 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, вважається таким, що не має судимості, неодружений, не має на утриманні неповнолітніх чи малолітніх дітей, зареєстрований та фактично проживав разом із батьками, за місцем проживання та проходження військової служби характеризується з позитивної сторони, є учасником бойових дій, не працює.

Розгляд даної справи розпочинається спочатку з підготовчого судового засідання. По даній справі не допитано потерпілу, свідків, не досліджено матеріали кримінального провадження .

Враховуючи обставини кримінального провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Запобіжний захід у виді домашнього арешту не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду кримінального провадження в суді.

Стороною захисту не надані докази неможливості тримання обвинуваченого під вартою.

Таким чином, судом встановлено, що існують ризики переховування обвинуваченого від суду, можливість вчиняти інші кримінальні правопорушення, незаконно впливати на потерпілу та свідків.

За таких обставин, суд вважає за доцільне обрати відносно обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів. Оскільки ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави.
Представником потерпілої заявлено клопотання про виклик в судове засідання свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які можуть свідчити про обставини, які стосуються обґрунтування та розміру цивільного позову.
Потерпіла підтримала клопотання представника.
Прокурор не заперечує проти задоволення даного клопотання.
Обвинувачений та його представник заперечують проти виклику в судове засідання даних свідків, так як їх допит є недоцільним для даної справи.
Суд , заслухавши думку учасників судового провадження, вважає, що клопотання представника потерпілого підлягає задоволенню.
Захисник обвинуваченого заявив клопотання про виклик в судове засідання свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , які можуть свідчити про обставини, які відносяться до даної справи.
Обвинувачений підтримав клопотання захисника.
Прокурор вважає недоцільним виклик даних свідків, так як наданий додатковий висновок судово-медичної експертизи, який усунув сумніви у причині смерті потерпілого.
Потерпіла та її представник заперечують проти задоволення даного клопотання, яке вважають направлене на затягування розгляду справи.
Суд, заслухавши думку учасників судового провадження , вважає, що клопотання захисника обвинуваченого підлягає задоволенню

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 197 , 314 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судове засідання по кримінальному провадженню по обвинуваченню ОСОБА_7 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України на 9 год. 17 грудня 2020 року.

Обрати стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на шістдесят днів, тобто з 08.12.2020 р. до 05 лютого 2021 року включно.

В судове засідання викликати учасників процесу та свідків, заявлених прокурором, представником потерпілого та захисником.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Кропивницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя