Справа № 397/1262/20
н/п : 1-кс/397/191/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.10.2020 смт. Олександрівка

Слідчий суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Олександрівського відділення Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000375 від 27.10.2020 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До Олександрівського районного суду Кіровоградської області надійшло клопотання слідчого Олександрівського ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Олександрівського відділення Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000375 від 27.10.2020 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, в якому слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів
Клопотання мотивовано тим, що:
1) ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, а саме, - закінченого замаху на вбивство, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людини;
2) злочин, передбачений ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, є умисний, особливо тяжкий злочин, направлений на позбавлення життя особи, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років;
3) наявні ризики того, що ОСОБА_5 може протидіяти кримінальному провадженню шляхом вчинення дій, передбачених п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні;
4) застосування щодо підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не дасть можливості здійснювати дієвий контроль за його поведінкою, забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, не зменшить до прийнятного рівня зазначених ризиків.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_6 доводи клопотання підтримали, просили задовольнити із викладених у ньому підстав.
У судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити у його задоволенні, та застосувати стосовно його підзахисного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, виходячи з наступного:
1) підозра, яка висунута ОСОБА_5 є необґрунтованою, оскільки стороною обвинувачення не доведено наявність умислу в останнього саме на вбивство потерпілого ОСОБА_7 , а тому кваліфікація дій викладена у повідомленні про підозру є неправильною;
2) ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, а також незаконного впливу на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні відсутні, оскільки, ОСОБА_5 не намагався зникнути з місця вчинення кримінального правопорушення, що свідчить про його затримання працівниками поліції у нього вдома. Після затримання ОСОБА_5 всіляко сприяє органу досудового розслідування у встановленні істини по справі. Також, жалкує про вчинене і не має наміру впливати на своїх рідних, які у даному провадженні являються потерпілим та свідками.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисників, просив застосувати стосовно нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Слідчий суддя, дослідивши клопотанням про застосування запобіжного заходу, додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін, дійшов до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що Олександрівським ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування, а прокурорами прокурором Олександрівського відділення Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000375 від 27.10.2020 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, а саме закінченого замаху на вбивство, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людини.
Так, відповідно до протоколу затримання особи від 27.10.2020 року (а.к. 30-36), ОСОБА_5 був затриманий 27 жовтня 2020 року о 22 год. 05 хв. у домоволодінні, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .
Як вбачається із вказаного протоколу, ОСОБА_5 затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, на підставі п. 1, п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України, під час затримання йому повідомлено про причини затирання та роз`яснено його права, зокрема вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного.
Згідно ч. 1, 2 статті 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про:
1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа;
2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу;
3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу;
4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини;
5) запобіжний захід, який застосовується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа.
28.10.2020 року о 14 год 15 хв ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, про що свідчить його підпис (а.к. 38-42).
Досудовим розслідуванням встановлено, що 27.10.2020 близько 20:00 год. брати ОСОБА_5 та ОСОБА_7 перебували у приміщенні літньої кухні домоволодіння АДРЕСА_1 , де останні проживають.

У той момент між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт на ґрунті тривалих неприязних відносин, який переріс у бійку.

У результаті словесних образ ОСОБА_7 в бік ОСОБА_5 у останнього виник злочинний умисел, направлений умисне вбивство брата.

З метою реалізації свого злочинного наміру, направлено на позбавлення життя ОСОБА_7 . ОСОБА_5 , діючи умисно та цілеспрямовано, керуючись злочинним наміром та розуміючи настання тяжких наслідків для потерпілого, скориставшись моментом, будучи ображеним на дії та слова ОСОБА_7 , скориставшись фізичною перевагою над останнім, який знаходився спиною до нього, на ґрунті тривалих неприязних відносин, розуміючи суспільно небезпечний характер свої діянь та бажаючи їх настання схватив зі столу ножа та тримаючи його у правій руці наніс 5 ударів в область тулубу.

Після чого, ОСОБА_5 вибіг з кухні та повернувшись через декілька хвилин наніс ще один удар ножем в область спини ОСОБА_7 .

У результаті протиправних дій ОСОБА_5 . ОСОБА_7 було спричинено тілесні ушкодження відповідно до довідки № 678 від 28.10.2020, виданої КНП «Олександрівська ЦРЛ», у вигляді проникаючого ножового поранення черевної порожнини, внутрішньо черевної кровотечі, ножового поранення правої половини попереку з проникненням очеревного простору, глибокої різаної рани правого плеча, які відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя та здоров`я в момент спричинення.

Однак, ОСОБА_5 не довів злочин до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки в подальшому, ОСОБА_7 було доставлено до КНП «Олександрівська ЦРЛ», що по вул. Шевченка, 57 смт. Олександрівка Олександрівського району Кіровоградської області, де йому надали професійну медичну допомогу.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, а саме закінченого замаху на вбивство, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.

Щодо обґрунтованості підозри.
Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).
Слідчий суддя, при постановлені ухвали, керується висновками ЄСПЛ. Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.
Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КПК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема: протоколом огляду місця події від 27.10.2020 (а.к. 8-11); протоколом огляду місця події від 28.10.2020 (а.к. 18-20); протоколом допиту свідка ОСОБА_8 (а.к. 15-17); протоколом допиту свідка ОСОБА_9 (а.к. 28-29).

Таким чином, наявні в матеріалах клопотання докази у їх сукупності та взаємозв`язку є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».
Доводи сторони захисту з приводу того, що висунута ОСОБА_5 підозра є необґрунтованою (не правильна кваліфікація його дій), слідчий суддя відхиляє, оскільки на даній стаді це питання не може вирішуватись. При цьому, сукупність наданих слідчому судді доказів, з урахуванням пояснень ОСОБА_5 в судовому засіданні, який не заперечив фактичні обставини, зокрема спричинення ним своєму брату ножових поранень, вказує на те, що підозра є цілком обґрунтованою.
Наявність ризиків, та їх обґрунтованість
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Так, у клопотанні детективом заявлено наявність ризиків, передбачених п. 1 та п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні.
Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду
Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання (злочин, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , передбачає виключно покарання у виді реального позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років). Вказане особливо сильно підвищує ризик переховування від органів досудового розслідування та суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.
Наведені вище обставини в сукупності дають слідчому судді підстави дійти до висновку щодо наявності ризику ймовірного переховування від органу досудового розслідування та суду.
Щодо ризику незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Враховуючи, що на даний час органом досудового розслідування не допитаний потерпілий у кримінальному провадженні ОСОБА_7 , а також у подальшому судом будуть допитуватись свідки, які на даний час встановлені та допитані органом досудового розслідування, які є близькими родичами підозрюваного, слідчий суддя дійшов до висновку, що існують обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може протидіяти кримінальному провадженню, протиправно впливаючи на свідків, з метою узгодження їх показів та уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Виходячи з положень п. 4) ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, що відноситься до категорії особливо тяжких злочинів та карається позбавленням волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчим суддею серед іншого, приймається до уваги особиста ситуація підозрюваного (вперше притягається до кримінальної відповідальності, має стійкі соціальні зв`язки, постійне місце проживання, не працевлаштований), проте, зважаючи, що ініціатива та активні дії щодо вчинення кримінального правопорушення, у якому обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , проявлялись саме підозрюваним, враховуючи також те, що потерпілим та свідками є близькі родичі підозрюваного, з якими ( ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ) проживає в одному будинку, застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, зокрема у виді домашнього арешту, як про це просили підозрюваний та його захисник, не здатне забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти ризикам, наявність яких встановлена слідчим суддею, а саме - впливати на потерпілого та свідків, які є родичами підозрюваного, з метою приховування/перекручування обставин, які мають значення для кримінального провадження.
Слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту з приводу можливості застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з вищенаведених підстав.
Щодо можливості визначення розміру застави.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 182 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Як убачається з пред`явленої ОСОБА_5 підозри, кримінальне правопорушення, якому обґрунтовано підозрюється останній, вчинено із застосуванням насильства, а тому слідчий суддя не вбачає підстав для визначення розміру застави в даному кримінальному провадженні.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 177, 178, 183, 184, 193, 194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 22 год 05 хв 26.12.2020.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: /підпис/ ОСОБА_1

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Рішення станом на «___»_______________2020 року набрало законної сили.

Слідчий суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

Копію засвідчено «___»________________2020 року.