Справа №760/6715/20
Провадження №1-кс/760/2707/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 ,
про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001966 від 20.06.2017,-
В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001966 від 20.06.2017.
Клопотання обґрунтовується тим, що в рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001966 від 20.06.2017 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 27, ч.3 ст. 369, ч.2 ст. 190 КК України, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.10.2017 в рамках кримінального провадження №0001966 від 20.06.2017 було накладено арешт, із забороною відчуження, у тому числі на житловий будинок з господарськими будівлями, загальною площею 106,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_4 .
У клопотанні зазначається, що арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.10.2017, підлягає скасуванню, оскільки постановою від 05.03.2020 прокурора п`ятого відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 кримінальне провадження №0001966 від 20.06.2017 в частині підозри ОСОБА_4 за ч.4 ст.27, ч.3 ст. 369 КК України закрито на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, а щодо підозри ОСОБА_4 за ч.2 ст. 190 КК України, то вказаний злочин не передбачає покарання у вигляді спеціальної конфіскації. Також зазначається, що арешт, накладений ухвалою слідчого судді, порушує права власника ОСОБА_4 .
Враховуючи викладене, адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна.
Сторони у судові засідання викликалися в порядку, передбаченому КПК України, про день, час та місце розгляду клопотання повідомлялися належним чином, проте в судові засідання не з`являлися.
Згідно з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Отже, наведені нормативні приписи не регулюють питання щодо участі особи, яка подала клопотання про скасування арешту майна, слідчого, прокурора при розгляді такого клопотання. Водночас чинним кримінальним процесуальним законодавством України не визначено і правові наслідки неявки таких осіб, повідомлених належним чином, у судове засідання.
Відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Слідчий суддя також ураховує положення ч.1 ст.172 КПК України, згідно з якими неприбуття осіб у судове засідання щодо розгляду клопотання про арешт майна не перешкоджає розгляду клопотання.
Виходячи з викладеного, з метою забезпечення доступу до правосуддя слідчий суддя доходить висновку про можливість розгляду клопотання адвоката ОСОБА_3 за наявними у слідчого судді письмовими матеріалами, за відсутності осіб.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 03.10.2017 (справа №757/58224/17-к) в рамках кримінального провадження №0001966 від 20.06.2017 було накладено арешт, із забороною відчуження, у тому числі на житловий будинок з господарськими будівлями, загальною площею 106,3 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_4 .
У своєму клопотанні адвокат ОСОБА_3 просить скасувати арешт, в частині майна, що належить на праві приватної власності ОСОБА_4 .
Водночас слідчим суддею встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001966 завершено та 03.06.2020 суддею Шевченківського районного суду м. Києва (справа № 761/21912/18, провадження №1-кп/761/2249/2020) винесено обвинувальний вирок, відповідно до якого скасовано арешт майна, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 03.10.2017, у тому числі на майно: будинок з господарськими будівлями, загальною площею 106,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_4 .
Як вже зазначалося, відповідно до ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу. Отже, цією нормою передбачено застосування аналогії за наявності правових прогалин або колізій у кримінальному процесуальному законодавстві України.
Як вбачається з ч.2 ст.307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:
1) скасування рішення слідчого чи прокурора;
1-1) скасування повідомлення про підозру;
2) зобов`язання припинити дію;
3) зобов`язання вчинити певну дію;
4) відмову у задоволенні скарги.
Згідно з ч.2 ст.305 КПК України передбачено, що слідчий чи прокурор можуть самостійно скасувати рішення, передбачені пунктами 1, 2, 5 і 6 частини першої статті 303 цього Кодексу, припинити дію чи бездіяльність, які оскаржуються, що тягне за собою закриття провадження за скаргою.
Прокурор може самостійно скасувати рішення, що передбачене пунктами 3 та 10 частини першої статті 303 цього Кодексу і оскаржується в порядку, передбаченому частиною шостою статті 284 цього Кодексу, що тягне за собою закриття провадження за скаргою.
Слідчий суддя також враховує відповідну судову практику, зокрема ухвалу Київського апеляційного суду м.Києва, справа №760/13785/17, провадження №11-сс/824/756/2018, згідно з якою прийняття слідчим суддею рішення про відмову у задоволенні скарги може мати місце за умови розгляду скарги по суті та необґрунтованості доводів, викладених у ній.
За таких обставин, враховуючи те, що скасовано арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 03.10.2017 (справа №757/58224/17-к), на майно ОСОБА_4 , слідчий суддя доходить висновку, що провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , підлягає закриттю.
На підставі викладеного та керуючись стст. 7, 9, 172, 174, 305 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

Провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0001966 від 20.06.2017, - закрити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1