Провадження № 1-кс/537/889/2020
Справа № 537/3619/20
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.10.2020 року м. Кременчук

Слідчий суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м. Кременчук Полтавської області клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001313, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.10.2020 року,
в с т а н о в и в :
13.10.2020 року прокурор Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні №0001313, внесеному до ЄРДР 12.10.2020 року.
В обґрунтування клопотання зазначено, що 12.10.2020 року близько 17 год. 05 хв. по вул. Шевченка, 23б в м. Кременчук біля торгівельного павільйону невстановлена особа відкрито заволоділа мобільним телефоном Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 .
По даному факту СВ ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.10.2020 року за №0001313, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України.
12.10.2020 р. потерпілий ОСОБА_4 добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 , який в нього був викрадений ОСОБА_5 .
Постановою слідчого від 12.10.2020 р. мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 визнано речовим доказом.
Прокурор зазначив, що вилучена річ є предметом вказаного кримінального правопорушення. Тому є підстави вважати, що дана річ зберегла на собі сліди злочину, а тому є речовим доказом фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
З метою збереження вилученого майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, прокурор просив задовольнити клопотання, наклавши на нього арешт з позбавленням права на відчуження, розпорядження та передати його власнику ОСОБА_4 , попередивши про кримінальну відповідальність.
Прокурор в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі у зв`язку з перебуванням в інших судових засіданнях, клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся про місце і час розгляду клопотання, надав суду письмову заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, не заперечує проти накладення арешту на належне йому майно.
Особа, в якої вилучено майно, ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, не заперечує проти накладення арешту на вилучене у нього майно.
В ч.1 ст.172 КПК України встановлено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно ч.4 ст.107 КПК України, в судовому засіданні не здійснювалась фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання у зв`язку з неявкою учасників процесу.
Слідчий суддя, дослідивши Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, надані докази, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Як встановлено в судовому засіданні, СВ ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.10.2020 року за №0001313 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.186 КК України, по факту, що 12.10.2020 року близько 17 год. 05 хв. по вул. Шевченка, 23б в м. Кременчук біля торгівельного павільйону невстановлена особа відкрито заволоділа мобільним телефоном Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 (а.с.2).
На підтвердження даного факту подано протокол прийняття заяви ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення та іншу подію від 12.10.2020 р. та протокол допиту потерпілого ОСОБА_4 від 12.10.2020 р., з яких встановлено, що він є фізичною собою-підприємцем та займається ремонтом мобільних телефонів, має торгівельну точку в торгівельному павільйоні за адресою АДРЕСА_1 . Так, 12.10.2020 р. близько 16 год. 30 хв. до павільйону зайшов невідомий чоловік, який побажав придбати телефон в межах 2500 грн. Йому було запропоновано мобільний телефон Xiaomi Мi 5 та мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+. Взявши в руки мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+, він вибіг з павільйону та намагався втекти. По вул. Театральній, біля четвертого під`їзду будинку 31/20, він разом з товаришем ОСОБА_7 наздогнав чоловіка, при цьому телефон випав на асфальт та на ньому розбився дисплей. На момент викрадення телефон був у справному стані, без пошкоджень (а.с.5-6, 10-11).
З рапорту працівника поліції від 12.10.2020 р. вбачається, що 12.10.2020 р. близько 17 год. за адресою м. Кременчук вул. Театральна, буд.31/20, невідомий чоловік відкрито заволодів мобільним телефоном Xiaomi Redmi синього кольору та намагався покинути місце події. На вигляд чоловікові 20-25 років, одягнений у футболку білого кольору, штани синього кольору, кросівки сірого кольору (а.с.3-4).
12.10.2020 р. в ході огляду, за адресою м. Кременчук вул. Шевченка, буд.23б, ОСОБА_4 добровільно видав мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 відповідно до протоколу огляду місця події та заяви ОСОБА_4 (а.с.7-8).
Постановою слідчого про визнання речовими доказами від 13.10.2020 року, мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 визнано речовим доказом у кримінальному провадження №0001313 від 12.10.2020 року та поміщено до камери зберігання речових доказів ВП №1 Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області (а.с.12).
На час розгляду клопотання, повідомлення про підозру за описаним вище фактом жодній фізичній особі не вручено.
Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна з дотриманням положень ч.5 ст.171 КПК України, в наступний робочий день після вилучення майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно ч.2, ч. 3 цієї статті, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
В ч.2 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Враховуючи вище викладене, слідчий суддя вважає, що вказана в клопотанні річ, а саме мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 є речовим доказом, оскільки є предметом злочину, а тому є достатні підстави вважати, що він зберіг на собі сліди злочину або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
В ч. 4 ст. 173 КПК України встановлено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що слід накласти арешт (у виді заборони розпорядження, відчуження) на мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_4 , з метою його збереження як речового доказу. Зазначене майно передати власнику ОСОБА_4 для зберігання, повідомивши його про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України.
З огляду на наведене, клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
Клопотання прокурора Кременчуцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001313, внесеному до ЄРДР 12.10.2020 року, задовольнити.
Накласти арешт (у виді заборони розпоряджатися, відчужувати) на речовий доказ, а саме: мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 , який 12.10.2020 р. в ході огляду добровільно видав ОСОБА_4 .
Передати речовий доказ, а саме мобільний телефон Xiaomi Redmi 5+, імеі: НОМЕР_1 , імеі: НОМЕР_2 власнику, ОСОБА_4 , для зберігання, повідомивши про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню прокурором.
Копію ухвали негайно направити у Кременчуцьку місцеву прокуратуру Полтавської області, ОСОБА_4 .
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя Крюківського районного суду
м. Кременчука Полтавської області ОСОБА_1 .