Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2020 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0003465 від 27.12.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна № 0003465 від 27.12.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У порушення зазначених вимог закону, у клопотанні не додані докази, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження конкретною особою цим майном, які підтверджують право вилучення майна, що належить арештувати.

Так, слідчий просить накласти арешт на один поламаний дерев`яний столик невеликого розміру, коричневого кольору для забезпечення речового доказу та недопущення подальшої зміни його цілісності. При цьому, слідчим не наведено конкретних фактів та доказів, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження таким майном третіми особами (потерпілим).
Згідно з ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, у відповідності до ч. 3 ст. 172 КПК України, підлягає поверненню слідчому для усунення недоліків, керуючись ст. ст. 171 - 172, 309 КПК України,-

У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , в рамках кримінального провадження № 0003465 від 27.12.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 1 ст. 115 КК України про арешт майна повернути для усунення недоліків.

Встановити слідчому СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1