Справа № 202/4717/20
Провадження № 1-кс/202/6933/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

29 вересня 2020 року місто Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Синельникове Дніпропетровської області, громадянина України, який має середню спеціальну освіту, одружений, працює налагоджувальником контрольно-вимірювальних приладів та автоматики на ПрАТ «Ерлан», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, у якому зазначає, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000581 від 03.08.2020 року, в якому 28 вересня 2020 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, а саме у порушенні 3 серпня 2020 року під час керування транспортним засобом правил безпеки дорожнього руху, що спричинило смерть ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, протоколами допиту свідків, протоколами проведення слідчих експериментів, висновками судових експертиз тощо.

Слідчий вказує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк від п`яти до десяти років, яке призвело до загибелі двох осіб.

За цих підстав, посилаючись на те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти вищевказаним ризикам, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без визначення застави.

Вивчивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання слідчого, заслухавши прокурора, який клопотання підтримав, позицію підозрюваного та його захисника, які просили застосувати більш м`який запобіжний захід особисте зобов`язання, посилаючись на те, що ризики, на які посилається слідчий та прокурор, недоведені, настання ДТП знаходиться у причинному зв`язку також з діями іншого учасника, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчим суддею встановлено, що 28 вересня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого правопорушення на даному етапі досудового розслідування, насамперед, підтверджується висновком судової автотехнічної експертизи № 19/104-9/2/1070 від 07.09.2020 року, з якої вбачається, що дії водія автомобіля «Mazda 3» не відповідали вимогам п. 10.1 Правил дорожнього руху України, що з технічної точки зору знаходиться в причинному зв`язку з даним ДТП.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, яке спричинило смерть двох осіб.

Вирішуючи питання про обрання відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, окрім зазначеного ризику, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, наслідки правопорушення у вигляді смерті двох осіб, вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, ступінь обґрунтованості такої підозри, оскільки згідно з висновком автотехнічної експертизи у причинному зв`язку з настанням події ДТП перебувають не лише дії ОСОБА_5 , а й іншого учасника (загиблого ОСОБА_8 ), який рухався із значним перевищенням допустимої швидкості, а також дані про особу підозрюваного, який є одруженим, має постійне місце проживання та роботи, раніше не судимий.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що для запобігання ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків достатньою мірою буде запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, оскільки такий запобіжний захід також пов`язаний із обмеженням особистої свободи особи, дозволить органу досудового розслідування контролювати поведінку підозрюваного.

На переконання слідчого судді, необхідність тримання підозрюваного під вартою є необґрунтованою з огляду на те, що він підозрюється у вчиненні злочину з необережності, має стійки соціальні зв`язки, з часу події правопорушення минуло майже два місяці, правопорушення не має суспільного резонансу.

Слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні не доведено, що підозрюваний, залишаючись на свободі, може незаконно впливати на свідків чи вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки всі основні слідчі дії (судові експертизи, допит свідків, слідчий експеримент) у кримінальному провадженні проведені.

В свою чергу на даному етапі провадженні застосування такого запобіжного заходу як особисте зобов`язання є невиправданим, так як він може не забезпечити його належну процесуальну поведінку з огляду на нетривалий час з моменту повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, внаслідок якого спричинено загибель двох осіб, оскільки суворість передбаченого законом покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику переховування особи.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до правових позицій ЄСПЛ, викладених у рішеннях від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», рішенні від 12 січня 2012 року у справі «Тодоров проти України» для тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі "Ніколова проти Болгарії").

Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі "Ноймайстер проти Австрії" позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя вважає, що в задоволенні клопотання слідчого про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити, застосувавши відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 в певний період доби та поклавши на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193-194, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , яке погоджене з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 27 листопада 2020 року, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 у період з 22-00 години вечора до 06-00 години ранку наступної доби та зобов`язати його прибувати до слідчого, прокурора, судді за кожним викликом, не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну .

Строк дії ухвали слідчого судді до 27 листопада 2020 року.

Ухвалу передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1