Справа № 462/5880/20
провадження 1-кс/462/1592/20
У Х В А Л А

25 вересня 2020 року слідчий суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання слідчого Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене зі прокурором Залізничного відділу Львівської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001634 від 24.09.2020 року, про застосування запобіжногозаходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Мукачево Закарпатської області, українця, громадянина України, з освітою 3 класи, не одруженого, не працюючого, який зареєстрований на АДРЕСА_1 , фактично проживає на АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого, востаннє - 27.12.2017 року Залізничним районним судом м.Львова за ч.2 ст.15 ч.2 ст.186, ст.71 КК України на 5 років позбавлення волі, ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 14.05.2020 року звільненогоумовно-достроково від відбування покарання на невідбутий термін 1 місяць 3 дні,

встановив:

25.09.2020 року слідчий Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором, звернулася до слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в його провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного 24.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001634, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, підозрюваним у якому є ОСОБА_5 . Підозра обґрунтована зібраними слідством доказами. Зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, підозрюваний не працює, не одружений, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності та усвідомлює тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання судом винним. Будучи у 2017 році засудженим за вчинення корисливого злочину до реального покарання, ОСОБА_5 належних висновків не зробив, через короткий проміжок часу з моменту звільнення вчинив новий корисливий злочин, у якому обґрунтовано підозрюється, що може свідчити про ризик вчинення підозрюваним і інших кримінальних правопорушень. Також підозрюваний може незаконно впливати напотерпілого та свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які були безпосередніми очевидцями події, з метою зміни ними показань. Вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти таким ризикам, просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, покликаючись на мотиви такого, яке просять задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Підозрюваний у вирішенні клопотання поклався на розсуд слідчого судді, зазначивши, що від слідства і суду ніколи не ухилявся, завжди належно виконував процесуальні обов`язки. Крім цього, пояснив, що протягом останніх дванадцяти років мешкає у квартирі на АДРЕСА_2 , має цивільну дружину, яка на даний час вагітна та з якою мають малолітню дитину віком три роки.
Заслухавши доводи сторін кримінальногопровадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, підозрюваний отримав у строк, передбачений ч.2 ст.184 КПК України.

Відповідно до витягу з кримінального провадження № 0001634, 24.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч.2 ст.186 КК України.
25.09.2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, за обставин того, що він 24.09.2020 року близько 00.10 год., знаходячись на площі Двірцевій 1 у м. Львові, маючи умисел на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), діючи з корисливих мотивів, повторно, наблизився до потерпілого ОСОБА_9 та, реалізовуючи свій злочинний задум, використовуючи фактор несподіваності, витягнув з кишені штанів останнього гаманець, з якого відкрито викрав грошові кошти в сумі 375 грн., після чого з викраденим майном з місця вчинення злочину втік, заподіявши ОСОБА_9 матеріальної шкоди на суму 375 грн.
Відповідно до ст.ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення є наявність в матеріалах досудового розслідування достатніх об`єктивних доказів, тобто обґрунтованість підозри підтверджуються матеріалами кримінального провадження, зокрема, протоколом огляду місця події від 24.09.2020 року; рапортами працівників поліції від 24.09.2020 року; протоколами допиту потерпілого ОСОБА_9 , свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання свідкові ОСОБА_6 .
Будучи допитаним, підозрюваний ОСОБА_5 свою вину в інкримінованому злочині визнав і дав відповідні показання.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, детальний перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.
Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.
Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.

Так, слідчий суддя враховує специфіку злочину, за яким оголошено підозру, конкретні обставини, мотиви, час і місце скоєння такого та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, який неодноразово судимий за вчинення корисливих злочинів, не одружений, за місцем реєстрації не проживає, офіційно не працевлаштований, не має постійного законного джерела доходів, з його слів, він має тимчасові підробітки і цивільну дружину, яка зараз є вагітною, і ще в них є мамолітня дитина, проте об`єктивного підтвердження таких обставинам не надано. Наведене свідчить про відсутність у підозрюваного достатніх соціально-стримуючих факторів.
Також встановлено, що ОСОБА_5 , будучи засудженим 27.12.2017 року Залізничним районним судом м.Львова за ч.2 ст.15 ч.2 ст.186 КК України на 5 років позбавлення волі, та ухвалою суду від 14.05.2020 року звільненим умовно-достроково від відбування покарання на невідбутий термін 1 місяць 3 дні, та відносно нього 31.08.2020 року скеровано до суду для розгляду обвинувальний акт за ч.2 ст.15 - ч.2 ст.185 КК України, знову підозрюється у вчиненні 24.09.2020 року злочину проти власності, що є проявом цинізму і свідчить про системність його злочинних дій, небажання підозрюваного стати на шлях виправлення, а продовжувати злочинну діяльність.
Таким чином, враховуючи наведене, беручи до уваги дані про особу підозрюваного, конкретні обставини вчинення злочину, вважаю, що можливість того, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від органів досудового розслідування, і в подальшому суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наведені обставини, реально існує.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні слідчим та прокурором.

Аналіз наведеного дає підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку суспільний інтерес в триманні підозрюваного під вартою, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості, томудля запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного, забезпечення процесуальних дій слідчого, клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Задовольняючи клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя визначає строк дії ухвали у шістдесят днів, тобто, з 25.09.2020 року по 23.11.2020року включно, та враховує вимоги ст.183 КПК України, відповідно до якої при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити розмір застави, і визначає таку, з огляду на положення ч.5 ст.182 КПК України, в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 42040 грн., оскільки саме такий розмір застави, в разі її внесення, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Крім цього, при внесенні застави, вважаю, що слід покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що забезпечить дієвість кримінального провадження, процесуальну поведінку підозрюваного та процесуальні дії слідчого.
Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України,

постановив:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001634 ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали по 23.11.2020 року включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 42040грн., яку підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на депозитний рахунок для внесення застави(UA0000757; отримувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області, ; банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ).

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1)прибувати до суду, слідчого судді, процесуального прокурора та слідчого за першою вимогою;
2)не відлучатися із місця проживання на АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3)повідомляти слідчого, прокурора чисуд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

4)утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками;

5)здати, за наявності, на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Якщо підозрюваний ОСОБА_5 , в разі внесення застави, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали негайно після її проголошення вручити підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя /підпис/

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: ОСОБА_1