ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 589/2787/20 Головуючий 1 інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/818/3369/20 Головуючий апеляційної інстанції ОСОБА_2
Категорія: про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 листопада 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі: головуючого судді ОСОБА_2 , суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , при секретареві ОСОБА_5 , з участю прокурора ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , його захисника за призначенням ОСОБА_8 , без участі потерпілих по справі чи їхніх представників, належним чином повідомлених про розгляд справи, розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою захисника обвинуваченого на ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 22.08.2020 року,-
В С Т А Н О В И Л А:
Короткий зміст рішення суду першої інстанції.
Вказаною ухвалою застосовано до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 20.10.2020 року включно.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.
Не погодившись із зазначеною ухвалою суду першої інстанції, захисник ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати запобіжний захід та звільнити ОСОБА_7 з під варти.
В апеляційній скарзі захисник вказує, що суд першої інстанції розпочав розгляд клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 після задоволення клопотання захисника про відкладення підготовчого провадження.
Також посилається на порушення вимог ст. 314 КПК України та права ОСОБА_7 на захист.

Позиції учасників апеляційного провадження.
Обвинувачений та його захисник підтримали доводи апеляційної скарги, просили задовольнити її вимоги у повному обсязі.

Прокурор вважала ухвалу суду першої інстанції законною та обґрунтованою, просила залишити вимоги апеляційної скарги обвинуваченого без задоволення.

Потерпілі, будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. Будь-яких заяв або клопотань які б перешкоджали розгляду справи, до суду не надали.

Мотиви прийняття рішення судом апеляційної інстанції.
Заслухавши суддю доповідача, доводи обвинуваченого та його захисника, вислухавши думку прокурора, дослідивши представлені матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи із наступного.
Суд апеляційної інстанції, відповідно до положень ч.1 ст.404 КПК України, переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Як слідує з матеріалів провадження, під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 162, ч.3 ст. 185 КК України, судом першої інстанції постановлено ухвалу про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо останнього до 20.10.2020 року, включно.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вказані вимоги закону судом першої інстанції дотримані.
Колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 була заслухана думка прокурора, пояснення обвинуваченого та його захисника для з`ясування обставин, що мають значення при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, які в подальшому були оцінені судом першої інстанції в сукупності та стали підставою для прийняття рішення.
Таким чином, враховуючи викладене та оцінивши окрім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, в сукупності всі обставини, у тому числі визначені ст.178 КПК України, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку про існування у обвинуваченого ОСОБА_7 ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які на час розгляду питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання обвинуваченого під вартою не зменшилися і, що інший більш м`який запобіжний захід не в змозі забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 15 ч.1 ст. 162, ч.3 ст. 185 КК України, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі, у тому числі на строк від 3 до 6 років.
Щодо відомостей про особу обвинуваченого, то ОСОБА_7 , будучи обвинуваченим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, має статус обвинуваченого за ч.2 ст. 189 КК України, яке перебуває на розгляді у Шосткинському міськрайонному суді Сумської області та на момент застосування до нього запобіжного заходу застави у розмірі 176200 грн., належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення та перевиховання не став, та скоїв новий умисний злочин проти власності, не має протягом тривалого часу легальних джерел доходів, відсутні міцні соціальні зв`язки, відсутнє постійне місце роботи або навчання.
Так, суд першої інстанції дійшов висновку, що існують обґрунтовані ризики передбачені ст.177 КПК України, які на теперішній час не зменшились, взяв до уваги характер вчиненого кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжкого злочину, відсутність відомостей про тяжкі захворювання, які унеможливлюють перебування останнього у слідчому ізоляторі, дані про особу обвинуваченого, а також те, що при застосування більш м`якого запобіжного заходу, обвинувачений буде мати можливість незаконно вплинути на свідків та потерпілих, тим самим буде перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інші кримінальні правопорушення проти власності.
З таким висновком погоджується і апеляційний суд.

Колегія суддів звертає також увагу на тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_7 у разі визнання винуватим в інкримінованих злочинах, що в сукупності з іншими встановленими даними, зокрема про особу обвинуваченого, на думку колегії суддів, дають достатні підстави вважати, що заявлені прокурором ризики є обґрунтованими. Дані обставини виправдовують необхідність застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з метою забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та запобігання спробам перешкоджати правосуддю та встановленню істини у кримінальному провадженні, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Саме застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_7 , на думку колегії суддів, відповідає охороні прав і інтересів як суспільства, так і потерпілих, що не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Захисник ОСОБА_9 , звертаючись до суду із вимогою скасувати ухвалу про застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з посиланням на порушення суддею суду першої інстанції вимог ст. 314 КПК України, які апеляційний суд до уваги не бере.
Відповідно до ч.1 ст. 314 КПК України після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги, кримінальне провадження №00001107 надійшло до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області 18.08.2020 року, та ухвалою від 19.08.2020 року було призначено підготовче судове засідання на 20.08.2020 року на 14:00 год, тобто не пізніше п`яти днів з дня його надходження.

Частиною 3 ст. 415 КПК України встановлено, що під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Тому колегія суддів не бере до уваги доводи захисника в частині, розгляду клопотання прокурора про застосування стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою після задоволення клопотання захисника про відкладення підготовчого судового засідання, оскільки такі доводи суперечать звукозапису судового засідання від 20.08.2020 року, відповідно до якого апеляційним судом встановлено, що вказане клопотання не було розглянуто до розгляду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу стосовно ОСОБА_7 .

Статтею 186 КПК України встановлено, що клопотання про застосування або зміну запобіжного заходу розглядається слідчим суддею, судом невідкладно, але не пізніше сімдесяти двох годин з моменту фактичного затримання підозрюваного, обвинуваченого або з моменту надходження до суду клопотання, якщо підозрюваний, обвинувачений перебуває на свободі, чи з моменту подання підозрюваним, обвинуваченим, його захисником до суду відповідного клопотання.
Відповідно до ч. 3 ст. 54 КПК України відмова від захисника не приймається у випадку, якщо його участь є обов`язковою. У такому випадку, якщо підозрюваний, обвинувачений відмовляється від захисника і не залучає іншого захисника, захисник повинен бути залучений у порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, для здійснення захисту за призначенням.

Частиною 1 ст. 49 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд зобов`язані забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні у випадках, якщо (пункт 3) слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд вирішить, що обставини кримінального провадження вимагають участі захисника, а підозрюваний, обвинувачений не залучив його.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було подано прокурором 20.08.2020 року, та у зв`язку з заявленим судді ОСОБА_1 відводом, розгляд вказаного клопотання відбувся 22.08.2020 року.

Апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції, під час розгляду клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обґрунтовано була визначена обов`язкова участь захисника під час окремої процесуальної дії, взято до уваги неприбуття в судове засідання захисника за договором, та з дотриманням вимоги ст. 186 КПК України залучено захисника за призначенням, чим забезпечив обвинуваченому ОСОБА_7 право на захист.
Враховуючи вище викладене, доводи апеляційної скарги в цій частині є безпідставними.

Щодо інших доводів апеляційної скарги, які на думку апелянта, є підставами для скасування ухвали від 22.08.2020 року, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану в справах «Салов проти України» від 06.09.2005 року, «Проніна проти України» від 18.07.2006 року, та «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, відповідно до якої: принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суду обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на зазначене та приймаючи до уваги, що решта доводів апеляційної скарги є похідними від проаналізованих вище, а також є явно такими, що не можуть свідчити про незаконність судового рішення, колегія суддів не дає таким доводам окремої оцінки.

Зважаючи на викладене, підстав для скасування оскаржуваного судового рішення та задоволення апеляційної скарги, за доводами, викладених в апеляційній скарзі захисника, колегія суддів не вбачає.
Керуючись ч.2 ст. 376, ч.6 ст.9, ст.7, 392, 393, 404, 405, ч.1 ст.407, 418, 419, 423, 424-426 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:
Ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 12.08.2020 року про задоволення клопотання прокурора та про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до 20.10.2020 року, включно, щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , - залишити без змін.

Апеляційну скаргу обвинуваченого, - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Оскарження даної ухвали, у відповідності до ч.2 ст.424 КПК України, в касаційному порядку не передбачено, оскільки така ухвала не перешкоджає подальшому кримінальному провадженню.

Судді:

_____________ ______________ ______________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4