Справа№ 693/1138/20
1-кс/693/258/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про арешт майна

25.11.2020 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши подане в рамках кримінального провадження №0000297 від 18 листопада 2020 року слідчим СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_3 і погоджене начальником Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_4 клопотання про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначає, що 18.11.2020р. о 17.56 год. до Жашківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про те, що близько 17 год. 30 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , з метою спричинення смерті ОСОБА_6 , наніс останній декілька ударів ножем в область шиї, тим самим спричинив їй тілесні ушкодження.
За вказаним фактом СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області 18.11.2020р. зареєстровано кримінальне провадження №0000297, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, а саме: незакінчений замах на вчинення вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.

19 листопада 2020 року правову кваліфікацію кримінального правопорушення змінено з ч.3 ст.15, ч.1 ст.115 КК України на ч.2 ст.15, п.6 ч.2 ст.115 КК України.
У ході проведення першочергових слідчих (процесуальних) дій установлено, що 18.11.2020р. близько 17 год. 30 хв. ОСОБА_5 прийшов до будинку своєї баби ОСОБА_6 , що розташований по АДРЕСА_1 , щоб взяти в неї грошові кошти та в подальшому придбати наркотичні засоби для власного вживання, після того як ОСОБА_6 відмовила у надані грошових коштів останній з кишені куртки дістав ножиці за допомогою яких наніс ОСОБА_6 близько 10 ударів в область шиї та голови. Після цього перевернувши її на живіт ОСОБА_5 взяв кухонний ніж та наніс близько 3 ударів по шиї. Після вчинення даних дій останній заволодів грошовими коштами в сумі близько 400 грн, що знаходились в будинку ОСОБА_6 та залишив приміщення будинку, при цьому зачинивши його.
В період часу з 21 год. 42 хв. 18.11.2020р. по 00 год. 12 хв. 19.11.2020р. слідчим СВ Жашківського ВП УВП ГУ НП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_7 з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення на підставі письмової заяви потерпілої проведено огляд місця події, зокрема місця вчинення кримінального правопорушення у житловому будинку за місцем проживання ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 .
З метою врятування майна, що зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення в ході проведення на підставі ч.3 ст.233 КПК України огляду житла за місцем проживання ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено: відрізок доріжки, на якому містяться відбитки взуття, зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров; предмет ззовні схожий на сокиру зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров; предмет ззовні схожий на кухонний ніж зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров; ножиці зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров та волоссям; змиви з металевого навісного замка вхідних дверей, із ручки вхідних дверей, з підлоги в приміщенні спальної кімнати, з поверхні гаманця виявленого у приміщенні веранди, з поверхні стола у приміщенні кухні, з вікна дальньої кімнати, папілярні візерунки пальців рук з скляної ємності, папілярні візерунки пальців рук та долонь з дверей, через які здійснюється вхід до спальної кімнати.
Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Як випливає з аналізу ст.ст.167, 170 КПК України фактичною підставою для арешту майна можуть бути достатні підстави вважати, що речі, документи, гроші, серед іншого, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та/або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Необхідно зазначити, що наявні розумні підозри вважати, що вилучені в ході огляду об`єкти є доказом розслідуваного злочину, оскільки фактичні дані, що в них містяться підтверджують існування обставин, що входять до предмета доказування у кримінальному провадженні, перелік яких визначений ст. 91 КПК України.
Відповідно до абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Наявні підстави вважати, що не накладення арешту на вищевказані вилучені предмети створить ризики знищення або пошкодження, що унеможливить виконання завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України, оскільки вказані предмети є речовими доказами та зберегли на собі сліди, в тому числі, біологічного походження, для яких характерно втрата своїх хімічних властивостей з плином часу, що може унеможливити в подальшому проведення відповідних експертних досліджень з метою встановлення індивідуальної тотожності об`єктів, з яких складаються вилучені сліди, та об`єктів вилучених у підозрюваного. В подальшому не накладення арешту на вилучені предмети може призвести до недостатності доказової бази під час судового розгляду, що з огляду на індивідуальну тяжкість розслідуваного злочину та суспільну небезпечність особи, яка його вчинила, поставить під загрозу охоронювані законом цінності
Повернення вилучених об`єктів створить умови для їх знищення або приховування з метою перешкоджання розслідуванню та уникнення винними особами кримінальної відповідальності за вчинення розслідуваного злочину.
Наявність конкретних фактів і доказів, що свідчать про володіння вилученими об`єктами, підтверджується даними протоколу огляду.
Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, накладення арешту під час досудового розслідування у кримінальному провадженні на вилучені об`єкти необхідно здійснити у зв`язку з тим, що в подальшому вони можуть використовуватись у кримінальному провадженні як докази.
У відповідності до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_3 та прокурор Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_8 у судове засідання не з`явилися.
У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.
Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Згідно п.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Статтею ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді визначено необхідність арешту майна.
У відповідності до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, перелік і види майна, що належить арештувати, документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання. Клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає перелік майна, на яке накладено арешт, підстави застосування арешту майна, перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення, порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб. Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено. Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору, а також присутнім під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення. Підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна.
Частина 11 статті 170 Кримінально процесуального кодексу України вказує, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, розкриття даного кримінального правопорушення, а також з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, що мають значення для досудового слідства, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на майно, яке вилучене в ході огляду, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_6 , а саме на: відрізок доріжки, на якому містяться відбитки взуття, зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров; предмет ззовні схожий на сокиру зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров; предмет ззовні схожий на кухонний ніж зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров; ножиці зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров та волоссям; змиви з металевого навісного замка вхідних дверей, із ручки вхідних дверей, з підлоги в приміщенні спальної кімнати, з поверхні гаманця виявленого у приміщенні веранди, з поверхні стола у приміщенні кухні, з вікна дальньої кімнати, папілярні візерунки пальців рук з скляної ємності, папілярні візерунки пальців рук та долонь з дверей, через які здійснюється вхід до спальної кімнати, у зв`язку з тим, що в подальшому вказані предмети можуть використовуватись у кримінальному провадженні як речові докази.
Керуючись ст.ст.98, 107, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області лейт. поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке вилучене в ході огляду, проведеного за адресою: АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_6 , а саме на: відрізок доріжки, на якому містяться відбитки взуття, зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров; предмет ззовні схожий на сокиру зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров; предмет ззовні схожий на кухонний ніж зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров; ножиці зі слідами речовини бурого кольору, ззовні схожої на кров та волоссям; змиви з металевого навісного замка вхідних дверей, із ручки вхідних дверей, з підлоги в приміщенні спальної кімнати, з поверхні гаманця виявленого у приміщенні веранди, з поверхні стола у приміщенні кухні, з вікна дальньої кімнати, папілярні візерунки пальців рук з скляної ємності, папілярні візерунки пальців рук та долонь з дверей, через які здійснюється вхід до спальної кімнати, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_9