УХВАЛА

21 вересня 2020 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, у рамках кримінального провадження № 0000118 від 22.07.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України, звернулась до суду із вказаним клопотанням, погодженим прокурором відділу Рівненської обласної прокуратури ОСОБА_4 у якому просить суд накласти арешт на майно, що було вилучено 22.07.2020 під час проведення огляду місця події за адресою: вул. Жданська, 46, с. Ждань, Зарічненського р-ну, Рівненської обл. та с. Кухітська Воля, Зарічненського р-ну, Рівненської обл., 17.08.2020 під час огляду приміщення Любешівського ВП Камінь-Каширського ВП ГУНП у Волинській області, що за адресою: вул. Незалежності, 95, смт. Любешів, Любешівського р-ну, Волинської області, а також поновити пропущений з поважних причин строк, передбачений для подання клопотання про арешт вилученого майна.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що 22.07.2020 року о 04:01 год., надійшло повідомлення ОСОБА_5 , 1997 р.н., жителя АДРЕСА_1 , про те, що 22.07.2020 приблизно о 00:00 год., група осіб здійснила розбійний напад на його батьків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з метою заволодіння їхнім майном, поєднаним з насильством, небезпечним для життя чи здоров`я та проникненням у житловий будинок потерпілих в АДРЕСА_1 , вході якого заволоділи грошовими коштами в сумі 34000 грн., 400 доларів США, золотими прикрасами в кількості 2-х обручок, хрестика з ланцюжком та стартовим пістолетом.

22 липня 2020 року без ухвали слідчого судді, однак на підставі добровільної згоди у вигляді письмової заяви від ОСОБА_7 , було проведено житла за адресою: АДРЕСА_1 , в ході проведення огляду було виявлено та вилучено:

1.5 слідів пальців рук;

2 сліди рукавиці;

2.частина протектору взуття;

3.6 слідів протектору взуття;

4.волосся;

5.каністра ємністю 20 л. зі слідами речовини бурого кольору;

6.пляшку з під вина «Contar MUSKAT»;

7.дверцята зі слідом протектору взуття;

8.частково спалену газету;

22пакет чорного кольору з написом «ВМW».

22 липня 2020 року без ухвали слідчого судді, однак на підставі добровільної згоди у вигляді письмової заяви від ОСОБА_8 було проведено огляд приміщення за адресою: с. Кухітська Воля, Зарічненського р-ну, Рівненської обл., в ході проведення огляду було виявлено та вилучено: відеозапис ch 8-0045 mp.4, який записаний на оптичний диск DVD R «Alerus».

17 серпня 2020 року без ухвали слідчого судді, однак на підставі добровільної згоди у вигляді письмової заяви від ОСОБА_9 , було проведено огляд приміщення Любешівського ВП Камінь-Каширського ВП ГУНП у Волинській області, що за адресою: вул. Незалежності, 95, смт. Любешів, Любешівського р-ну, Волинської області, в ході проведення огляду було виявлено та вилучено: предмет зовні схожий на пістолет марки «RETAY», РТ 24, cal. 9 mm. P.A.K з номером RPTID-.

Покликаючись на наведене, слідчий вказує на необхідність у накладенні арешту на вилучене за вищевказаних обставин майно, з метою збереження речових доказів, яке постановою визнано речовими доказами в кримінальному провадженні, і мають суттєве доказове значення у кримінальному провадженні.

Також слідчий доводить, що виконання вищезазначених слідчих дій здійснювалось 22.07.2020 та 17.08.2020 Зарічненським ВП Вараського ВП ГУНП в Рівненській області. Постановою заступника прокурора від 01 вересня 2020 року доручено здійснення досудового розслідування кримінального провадження №0000118 від 22.07.2020 за ч. 3 ст. 187 КК України, СУ ГУНП в Рівненській області, тому у органа досудового розслідування не було можливості звернутись до слідчого судді із клопотанням про арешт майна у встановлений строк. Даний строк пропущений з поважних причин.

З урахуванням заяви слідчого, відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна клопотання слідчого розглядається без повідомлення власника майна.
Судом встановлено, що СУ ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000118 від 22.07.2020 за ч. 3 ст. 187 КК України.

22.07.2020 під час проведення огляду місця події за адресою: вул. Жданська, 46, с. Ждань, Зарічненського р-ну, Рівненської обл. та с. Кухітська Воля, Зарічненського р-ну, Рівненської обл., 17.08.2020 під час огляду приміщення Любешівського ВП Камінь-Каширського ВП ГУНП у Волинській області, що за адресою: вул. Незалежності, 95, смт. Любешів, Любешівського р-ну, Волинської області, виявлено та вилучено майно, перелік яких наведено у клопотанні, та в подальшому вказане майно і речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Керуючись положеннями ч. 2 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне розглянути дане клопотання без повідомлення інших осіб з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до п. 8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майно є речі, документи, гроші тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно вимог ст.167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Згідно вимог ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із видів забезпечення кримінального провадження. Пунктом 1 ч. 3 ст. 132 КПК України передбачено, що застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до статей 94, 132, 173 КПК України при вирішення питання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і в клопотанні слідчого (прокурора), який звертається з проханням про арешт майна, оскільки згідно зі статтею Першого протоколу Конвенції про захист прав і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з частиною першою статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною третьою статті 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ст. 171 КПК України з клопотанням пор арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
При цьому тільки у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям зазначеним у статті 98 цього Кодексу («матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення»), тобто має ознаки речового доказу.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно ч.1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Під час розгляду клопотання, слідчий вказала та довела про поважність причин пропуску строку із зверненням з клопотанням про арешт майна, просила його поновити, а тому пропущений з поважних причин строк підлягає поновленню.
Враховуючий, що повернення майна його власнику може позбавити орган досудового розслідування можливості повного, всебічного та неупередженого проведення слідчих (розшукових) дій, що у свою чергу позбавить можливості встановлення істини у кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання, про накладення арешту на майно, що було вилучене в ході проведення огляду місця події 22.07.2020 та 17.08.2020, з метою збереження речових доказів, так, як не застосування арешту може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна, що було об`єктом кримінально протиправних дій, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 117, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Поновити пропущений з поважних причин строк, передбачений для подання клопотання про арешт тимчасово вилученого майна.

Накласти арешт на: 5 слідів пальців рук; слідіцв рукавиці; частини протектору взуття; 6 слідів протектору взуття; волосся; каністри ємністю 20 л. зі слідами речовини бурого кольору; пляшки з під вина «Contar MUSKAT»; дверцят зі слідом протектору взуття; частково спаленої газети; пакетк чорного кольору з написом «ВМW» з одягом; відеозапису ch 8-0045 mp.4, який записаний на оптичний диск DVD R «Alerus»; предмету зовні схожого на пістолет марки «RETAY», РТ 24, cal. 9 mm. P.A.K з номером RPTID-.

Накласти арешт на

-частину протектору взуття;

-6 слідів протектору взуття;

-волосся;

-каністру ємністю 20 л. зі слідами речовини бурого кольору;

-пляшку з під вина «Contar MUSKAT»;

-дверцята зі слідом протектору взуття;

-частково спалену газету;

-пакет чорного кольору з написом «ВМW».

-відеозапис ch 8-0045 mp.4, який записаний на оптичний диск DVD R «Alerus».

-предмет зовні схожий на пістолет марки «RETAY», РТ 24, cal. 9 mm. P.A.K з номером RPTID-.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути скасована судом, що накладав арешт.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1