Справа № 405/7010/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2020 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0000374, клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Больнісі, Грузія, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , маючого посвідку на право постійного проживання на території України за адресою: АДРЕСА_2 , за ч. 3 ст. 369 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 369 КК України а саме у вчиненні обіцянки та наданні службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення службовою особою в інтересах того, хто обіцяє чи надає таку вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого службового становища.
Так, у ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , майор поліції, відповідно наказу №327 о/с від 16.10.2020 року призначений на посаду заступника начальника відділу начальника слідчого відділу Кропивницького ГУНП в Кіровоградській області.
ОСОБА_7 обіймаючи посаду заступника начальника відділу начальника слідчого відділу Кропивницького ГУНП в Кіровоградській області, відповідно до Примітки 1 до ст. 364, ч. 3 ст. 18 КК України, ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», являється службовою особою, яка займає відповідальне становище.
У провадженні слідчого відділу Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, перебувають матеріали кримінального провадженні №0005475 від 01.11.2020 за ч. 1 ст. 263 КК України. Про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення нікому не оголошено, про те, є підстави вважати, що злочин вчинено ОСОБА_8 .
01.11.2020 у рамках вказаного кримінального провадження проведено огляд місця події на проїжджій частині дороги по вул. В.Перспективна у м. Кропивницький, в ході проведення якого вилучено автомобіль Range Rover реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_8 , у салоні якого знаходились предмети ззовні сході на пістолет та ніж.
04.11.2020 о 17.30 годині ОСОБА_9 , діючи в інтересах ОСОБА_8 , прибув до службового кабінету №405 заступника начальника відділу начальника слідчого відділу Кропивницького ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , розташованого за адресою: м. Кропивницький, вул. Вокзальна, 58, де пообіцяв надати останньому кошти в сумі 2000 доларів США в якості неправомірної вигоди за не притягнення ОСОБА_8 до кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні №0005475, а також за повернення ОСОБА_8 автомобіля Range Rover реєстраційний номер НОМЕР_1 , крім цього ОСОБА_9 пообіцяв вказану вигоду надати 06.11.2020 року.
В обумовлений день, 06.11.2020 о 16.00 годині, ОСОБА_9 , повторно прибув до робочого кабінету ОСОБА_7 в м. Кропивницький вул. Вокзальна, 58, кабінет №405, де під час розмови повідомив ОСОБА_7 , що він приніс з собою кошти, які збирається надати ОСОБА_7 за вирішення питання про не притягнення до кримінальної відповідальності ОСОБА_8 та повернення останньому автомобіля Range Rover реєстраційний номер НОМЕР_2 , після чого передав ОСОБА_7 кошти в сумі 200 доларів США (авансовий платіж від загальної суми 2000 доларів США).
Після надання ОСОБА_7 грошових коштів, ОСОБА_9 , затриманий працівниками поліції на місці злочину та проведено обшук, під час якого на столі виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 200 доларів США(авансовий платіж від загальної суми 2000 доларів США).
Таким чином, своїми протиправними діями, ОСОБА_5 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 369 КК України, тобто обіцянки та надання службовій особі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення службовою особою в інтересах того, хто обіцяє чи надає таку вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого службового становища.
06.11.2020 ОСОБА_10 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просила відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу, просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт, при цьому послалися на соціальні зв`язки підозрюваного, наявність у нього на утриманні трьох малолітніх дітей, а також постійного місця проживання.
Підозрюваний підтримав позицію захисника.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
06.11.2020 ОСОБА_11 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
06.11.2020 року о 16 год. 05 хв. ОСОБА_12 затримано в порядку ст. 208 КПК України
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст. 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів. Відповідно до ч. 4 ст. 193 КПК України за клопотанням сторін або за власною ініціативою слідчий суддя має право дослідити будь-які матеріали, що мають значення для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. В світлі конкретних обставин даного клопотання досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в рамках судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст.369 КК України.
Причетність ОСОБА_5 до оголошеної підозри, підтверджується, заявою ОСОБА_13 , поясненнями ОСОБА_7 , витягом з ЄРДР, рапортом працівника поліці, протоколом ОМП, протоколом допиту свідка, протоколом обшуку, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, повідомленням про підозру(а.к. 14, 15-16,17,18-20, 21-22, 27-33,37-40, 43-49, 59-62).
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_5 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання та посвідку на право постійного проживання на території України, має на утриманні трьох малолітніх дітей, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Також, слідчий суддя зауважує, що надані суду матеріали клопотання не містять необхідних та достатніх даних, що характеризують особу підозрюваного, які відповідно до ст. 178 КПК України мають бути об`єктивно оцінені слідчим суддею. При цьому, не надання на даному етапі досудового розслідування таких даних не може трактуватись не на користь підозрюваного.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому в період часу з 20. год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступного дня залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :

клопотання слідчого задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 06.01.2021 року, який полягає у забороні останньому в період часу з 20 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступного дня залишати квартиру АДРЕСА_3 .
Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_14 на строк до 06.01.2021 року наступні обов`язки:
- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утриматися від спілкування зі свідками та іншими учасниками кримінального провадження за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт /паспорти/ для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзду в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Дата закінчення дії ухвали - 06.01.2021 року.
Ухвалу передати до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_15