ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/6065/20
Провадження № 1-кс/210/2202/20

"03" листопада 2020 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5
розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізьмої місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_7 , поданого в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеного 31 жовтня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000498 за ч.1 ст.263, ч. 4 ст. 296 КК України,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Золота Поляна, Криворізького району, громадянина України, з професійно-технічною освітою, суб"єкт підприємницької діяльності - ФОП, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,-

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 03 листопада 2020 року надійшло вищевказане клопотання .
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому.
Підозрюваний просив застосувати відносно нього домашній арешт, оскільки він не має наміру переховуватись від суду та органу досудового розслідування.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 просив суд обрати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Вказував на те, що його підзахисний має міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий, прокурором не доведено ризики, на які він посилається у клопотанні. ОСОБА_4 одружений, має на утриманні дітей 2017 р.н. та 2011 р.н., здійснює підприємницьку діяльність. Також просив долучити характеристику надану виконавчим комітетом Новопільської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, відповідно до якої ОСОБА_4 характеризується позитивно. Крім того, адвокат зазначає, що прокурор невмотивовано посилається на п.5 ч. 2 ст. 183 КПК України, як на ту обставину, що до ОСОБА_4 слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_4 раніше не судимий.
Виклад обставин та правова кваліфікація
В провадженні СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке 31 жовтня 2020 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000498 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України.
Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється Криворізькою місцевою прокуратурою № 2 Дніпропетровської області.
Під час досудового розслідування встановлено, що в середині жовтня 2020 року (більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_4 проходячи по ґрунтовій дорозі на м-н. 7 й Зарічний в м. Кривий Ріг, на землі помітив короткоствольний гладкоствольний пістолет «Макаров» зі знищеним серійним номером, споряджений магазином з 8 патронами та в нього раптово виник злочинний умисел спрямований на придбання, носіння та зберігання вогнепальної зброї без передбаченого законом дозволу. Після чого, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 підібрав вказаний пістолет споряджений магазином з 8 патронами, тим самим придбав вогнепальну зброю та бойові припаси без передбаченого законом дозволу та став зберігати, носити при собі без передбаченого законом дозволу.

В подальшому, 31.10.2020 приблизно об 20 год. 30 хв. ОСОБА_4 маючи та реалізуючи злочинний намір, спрямований на незаконне носіння, зберігання вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу з метою його застосування у конфлікті з громадянами направився до магазину «Продукти» по вул. Миру, 61, с. Новомайське, Криворізького району, Дніпропетровської області, маючи при собі пістолет «Макарова» споряджений магазином з 8 набоями. Перебуваючи біля магазину, ОСОБА_4 здійснив один постріл у гору із вказаного пістолету, та в цей же день, об 20 год 40 хв на лінію «102» надійшло повідомлення про постріли біля магазин по вул. Миру, Криворізького району.

Цього ж дня, 31.10.2020 у період часу з 22:00 год. до 22:30 год. слідчим СВ Криворізького РВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області проведено огляд місця події, - ділянки місцевості біля магазину «Продукти» по вул. Миру, 61, с.Новомайське, Криворізького району, Дніпропетровської області в ході якого виявлено та вилучено пістолет «Макарова» споряджений магазином з 7 набоями, 1 гільзою, які ОСОБА_4 незаконно придбав, носив та зберігав без передбаченого законом дозволу.

Обґрунтування клопотання.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України за ознаками незаконного носіння, зберігання, придбання вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу, про що йому було повідомлено про підозру 01 листопада 2020 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000498.

Діяння ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 1 ст. 263 КК України за ознаками незаконного носіння, зберігання, придбання вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином, за який передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до семи років.

Досудовим розслідуванням встановлена наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 та 5 частини 1 статті 177 КПК України, відповідно до яких метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор зазначає, що інший більш м`який запобіжний захід не може бути застосований, оскільки ОСОБА_4 ніде не працює, тобто не має засобів для існування, не одружений, дітей на утриманні не має. Тому враховуючи його особистість, підозрюваний ОСОБА_4 , може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Мотивація суду
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.
Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного - особи, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особи, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 31.10.2020р., досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000498 розпочате 31 жовтня 2020р.
ОСОБА_4 01 листопада 2020 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.263КК України, за ознаками незаконного носіння, зберігання, придбання вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу, що підтверджується письмовим повідомленням про підозру з відміткою ОСОБА_4 про її отримання 01 листопада 2020р. Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.
Згідно з пунктом 5 частини 2 цієї ж статті запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Санкція частини 1 статті 263 КК України передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.
Разом з тим, на підставі статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінальним провадження.
Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності.
Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу дослідженню підлягають чотири групи обставин:
- чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення;
- чи наявні ризики кримінального провадження;
- чи наявні обставини, які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 КПК України може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам;
- індивідуальні обставини підозрюваного, передбачені статтею 178 КПК України.
За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри
Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).
В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263КК України, а саме незаконне носіння, зберігання, придбання вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу.
Під час розгляду клопотання встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 31 жовтня 2020 року до ЄРДР за № 0000498 здійснюється за ознаками злочинів за частиною 1 статті 263 КК України та частини 4 статті 296 КК України.

Однак, станом на момент подання клопотання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного лише за частиною 1 статті 263 КК України. Підозра за частиною 4 статті 296 КК України не пред"явлена.

Із клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що в ході досудового розслідування встановлюються обставини незаконного носіння, зберігання, придбання вогнепальної зброї та бойових припасів без передбаченого законом дозволу. Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.
Для визначення причетності ОСОБА_4 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: протоколи оглядів від 01.11.2020 року; протокол огляду від 31.10.2020 року; речовими доказами, вилученими під час особистого огляду ОСОБА_4 ; протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , який, кожен окремо показав, що був безпосередньо свідком, як чоловік у камуфляжних брюках дістав з куртки, з внутрішньої кишені правою рукою пістолет та вистрілив у повітря.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред"явлена ОСОБА_4 .
На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує питання винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, та на підставі оцінки сукупності наданих стороною обвинувачення доказів визначає за стандартом "обґрунтованої підозри" лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, враховує високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Заявлені ризики частково заслуговують на увагу.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, санкція якої відносить інкримінований злочин до тяжких злочинів і передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років.
Ризик переховування та/або втечі (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України) оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).
При дослідженні ризику переховування враховуєьбся та обставина, що ОСОБА_11 вчинив тяжкий злочину, за який передбачено позбавлення волі до 7 років. Однак, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має міцні соціальні зв"язки за місцем свого проживання, а саме: перебуває в зареєстрованому шлюбі, має на утриманні двох малолітніх дітей, офіційно займається підприємницькою діяльністю, що свідчить про низький рівень вірогідності таких дій, навіть не зважаючи на тяжкість покарання, яке може бути застосовано у разі доведення винуватості.
В даному випадку достатньо обґрунтованим є ризик незаконно впливати на свідків та потерпелих у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України).
Обставинами, які підтверджують зазначений ризик, є те, що на теперішній час в ході досудового розслідування не встановлені усі ймовірні свідки злочину та не проведені усі необхідні слідчі (розшукові) дії за участю свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Крім того, проводяться експертизи для з"ясування усіх обставин події злочину. Підозрюваний ОСОБА_4 знає місце мешкання і анкетні данні свідків, а тому може впливати на всіх свідків у вказаному кримінальному провадженні. Підозрюваний мешкає в одному селі із свідками, може впливати на них з метою зміни останніх показів наданих в ході досудового розслідування.

Матеріали клопотання не містять достатніх аргументів, які б вказували на ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, враховуючи ту обставину, що підозрюваний раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
Слідчий суддя відхиляє твердження прокурора, що підозрюваний ОСОБА_4 вчинив злочин із використанням вогнепальної зброї в громадському місці, що свідчить про його не повагу до суспільства і можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 підозра за частиною 4 статті 296 КК України не пед"явлена, обставини встановлюються.
Слідчий суддя погоджується, що існує ризик, передбачений пунктом 3 частини 1 статті 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Слідчим суддею також досліджено характеризуючі матеріали відносно підозрюваного, відповідно до яких він має на утриманні малолітніх дітей, дружину з якою перебуває у зареєстрованому шлюбі, свідоцтво про державну реєстрації фізичної особи підприємця ОСОБА_4 та витяг з реєстру платників податків.
Слідчий суддя вбачає, що наявність дружини, двох малолітніх дитини, зайняття підприємницькою діяльністю свідчать про міцні соціальні зв`язки підозрюваного, та нівелюють ризики кримінального провадження.
Щодо індивідуальних обставин підозрюваного відповідно до ст. 178 КПК України

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі перелічені в статті обставини.
Дослідивши представлені сторонами кримінального провадження обставини, слідчий суддя приходить до висновку про вагомість на даному етапі наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України; та враховує, що інкримінований злочин відноситься до тяжких і у разі визнання підозрюваного винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк до 7 років; а так само й те , що ОСОБА_4 раніше не судимий; відомості про застосування до останнього раніше запобіжних заходів та наявність повідомлень про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення відсутні.
Щодо альтернативного запобіжного заходу
Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного ОСОБА_4 у зв`язку із відсутністю осіб, які заслуговують на довіру. Особисте зобов`язання не можуть бути застосовані у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного ОСОБА_4 , на волі не сприятиме виконанню ним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги встановлені відповідно до статтей 176-178 КПК України обставини, зважаючи на наявність обгрунтованої підозри за частиною 1 статті 263 КК України, доведення ризику за пунктом 3 частини 1 статті 177 КПК України, недоведення ризиків за пунктами 1 та 5 частини 1 статті 177 КПК України, слідчий суддя доходить висновку, що тримання під вартою як запобіжний захід не може бути застосованай до ОСОБА_4 зна підставі пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України, як заначено в клопотанні, погодженим прокурором, оскільки ОСОБА_4 раніше не судимий.

Під час розгляду клопотання доведено наявність ризику за пунктом 3 частини 1 статті 177 КПК України - незаконного впливу на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, однак наявність лише одного доведеного ризику не може слугувати єдиною підставою для попереднього ув"язнення раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років

Враховуючи наведене клопотання прокурора підлягає частковому задоволенню.
Запобіжний захід має бути пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою дотримання принципу верховенства права. Для попередження встановленого ризику незаконного впливу слідчий суддя вважає необхіднім та достатнім застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який є більш м`який, аніж тримання під вартою. Переміщення ОСОБА_4 у нічний час має бути обмеженим на час проведення розслідування.
Слідчий суддя також вбачає доцільним покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені частиною 5 статті 194 КПК України. Це необхідно з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, запобігання ризику, які було обґрунтовано раніше та ефективності здійснення кримінального провадження.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СВ Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізьмої місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_7 , поданого в межах досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеного 31 жовтня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000498 за ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 задовольнити частково.
У застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 відмовити.
Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з-під варти негайно в залі суду.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до двох місяців, а саме з 03 листопада 2020 року по 30 грудня 2020 року включно.
Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , обов`язкок цілодобово не залишати житло за місцем проживання: АДРЕСА_1 на період з 03 листопада 2020 року по 30 грудня 2020 року включно.

На підставі частини 5 статті 194 КПК України покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , наступні процесуальні обов`язки, :
- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора і суду;
- повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора та суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у кримінальному провадженні внесеного 31 жовтня 2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000498

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 передати для виконання органу Національної поліції за місцем його проживання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 як особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому.
Роз"яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Ухвала підлягає негайному виконанню
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали складено та проголошено 04 листопада 2020 року о 10год.15хв. в залі судового засідання № 309 Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Миру, 24).

Слідчий суддя: ОСОБА_1