н/п 1-кс/766/9450/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.2020 року слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області, за участю секретаря ОСОБА_1 , розглянувши в судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області майора поліції ОСОБА_2 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0002191 від 10.07.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий відділу СУ ГУНП в Херсонській області майор поліції ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на банківські рахунки: НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , які відкриті у АТ «Укрексімбанк» () та які використовує КС «Громада» (), із забороною у користуванні, розпорядженні вказаними банківськими рахунками.

Мотивуючи клопотання, слідчий вказує, що СУ ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0002191 від 10.07.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, за фактом розтрати службовими особами кредитної спілки «Громада», коштів вкладників вказаної кредитної спілки, внесених останніми на власні депозитні рахунки, вчинене протягом 2020 року.
Так під час допиту осіб, які подали колективну заяву, у якості потерпілих, встановлено, що службові особи кредитної спілки «Громада» під різними приводами уникають прямого спілкування, на телефоні дзвінки не відповідають, усіляко відмовляються видавати депозитні кошти вкладників.
Головою правління кредитної спілки «Громада» є ОСОБА_3 , головою спостережницької ради кредитної спілки «Громада» являється ОСОБА_4 , наразі інші співробітники кредитної спілки «Громада» встановлюються.
Допитані в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , у своїх показах зазначили, що наразі кредитна спілка «Громада» () перебуває у скрутному становищі, у зв`язку з чим наразі припинились виплати по депозитним вкладам, з їх слів, наразі існує так звана «кредитна яма», яка утворилась внаслідок невиплат позичальників кредитної спілки «Громада», які мотивують свої невиплати відсутністю прибутку через карантин. Також з`ясовано, що наразі кредитна спілка «Громада» досі не подала звітність до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг (наразі контролюючим органом є Національним Банк України).
За час досудового розслідування з числа 7042 вкладників КС «Громада» до правоохоронних органів звернулось з заявами 445 осіб, з яких: визнано потерпілими та допитано у якості потерпілих 411 особи. Так під час допиту осіб, які подали колективну заяву, у якості потерпілих, було встановлено, що службові особи КС «Громада» під різними приводами уникають прямого спілкування, на телефоні дзвінки не відповідають, усіляко відмовляються видавати депозитні кошти вкладників.
Згідно наданих документів та підрахунку, сума вкладів 411 потерпілих осіб складає 56 568 746 гривень, з них договори, у яких сплинули строки виплат по депозитам станом на 01.10.2020 становить 501 на суму 19 140 029 гривень. В більшості випадків одна особа укладала від 2 до 8 договорів на різні суми внесків.
Також допитано голів правління і спостережницької ради КС «Громада» ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які зазначили, що наразі кредитна спілка перебуває у скрутному становищі, у зв`язку з чим наразі припинились виплати по депозитним вкладам. Як вбачається з протоколів допитів, наразі існує так звана «кредитна яма», яка утворилась внаслідок невиплат позичальників КС «Громада», які мотивують свої невиплати відсутністю прибутку через карантин. Окрім заборгованості перед вкладниками, у кредитної спілки також існує податковий борг за прибуток за перший квартал 2020 року становить 50 000 гривень. З`ясовано, що на теперішній час КС «Громада» не подала звітність до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг (наразі контролюючим органом є Національним Банк України).
Відповідно до даних отриманих від ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим та м.Севастополі, кредитна спілка «Громада» () використовує рахунки типу НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , які відкриті у банку АТ «Укрексімбанк» ().
Разом з тим, згідно позиції вкладників (потерпілих) на теперішній час кредитною спілкою «Громада» грошові кошти за депозитами вкладників не виплачуються; припинити членство у спілці та отримати свої пайові внески вкладники фактично не можуть. В той час, на банківські рахунки продовжують надходити грошові кошти з повернення заборгованості особами які отримували грошові кошти у кредит (самостійно або за результатами виконання рішень суду). З вказаних коштів, КС «Громада» виплачуються заробітні плати, податки, військові збори, сплата за послуги за рекламу, різні розрахунки з вирішення побутових питань спілки тощо.
Враховуючи той факт, що грошові кошти, що перебувають на банківських рахунках КС «Громада» та які постійно надходять на них - є предметом вчинення кримінального правопорушення, тобто предметом протиправного посягання окремими службовими особами спілки з метою їх подальшого привласнення, розтрати або можливої легалізації. А тому, з метою попередження подальших фінансових операцій з вказаними грошовими коштами, важливе саме накладання на них арешту задля забезпечення їх схоронності (збереженості) з метою можливого подальшого відновлення майнових інтересів вкладників.
Так, на сьогоднішній день в рамках провадження, зокрема заявлено цивільні позови до КС «Громада» наступними потерпілими: ОСОБА_5 на суму 219 115, 73 грн., ОСОБА_6 на суму 169 251, 86 грн. та ОСОБА_7 на суму 367 200, 26 грн., ОСОБА_8 на суму 153 495,07 грн., ОСОБА_9 на суму 341 863, 24 грн., ОСОБА_10 на суму 94 824, 72 грн., ОСОБА_11 на суму 156 402, 46 грн., ОСОБА_12 на суму 171 0647, 48 грн. та ОСОБА_13 .
Як наслідок, накладення арешту на вказаний банківський рахунок, також в подальшому забезпечить можливість у відшкодуванні потерпілим завданої кримінальним правопорушенням шкоди.
Як наслідок, передбачення заборони або обмеженні у користуванні, розпорядженні службовими особами КС «Громада» вказаним банківським рахунком позитивно вплине на забезпечення від протиправних дій щодо приховування, використання, перетворення, передачі майна (грошових коштів) на банківському рахунку, що в подальшому ефективно вплине на відновлення інтересів потерпілих.
Посилаючись на вищевикладені обставини, слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, зі змісту якої вбачається, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить розглянути клопотання за його відсутності, додаткових пояснень до клопотання не має.

Вивчивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Враховуючи, що клопотання про арешт майна подано з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), при цьому в матеріалах клопотання відсутні відомості щодо пред`явлення підозри юридичній особі, щодо якої здійснюється провадження, зокрема КС «Громада» (), у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, відповідно підстав вважати про наявність її обґрунтованості у слідчого судді не має, у зв`язку з чим клопотання слідчого є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Херсонській області майора поліції ОСОБА_2 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0002191 від 10.07.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а зацікавленою особою з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддяОСОБА_14