Справа №639/5329/20
Провадження №1-кс/639/2232/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 серпня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000100 від 05.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000100 від 05.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 26.08.2020 року під час проведення в ході додаткового допиту потерпілого ОСОБА_4 ..
Клопотання обґрунтоване наступним.

У провадженні сектору дізнання Новобаварського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000100 від 05.08.2020, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.08.2020 приблизно о 09:45 год. за адресою: АДРЕСА_1 невстановлена особа нанесла тілесні ушкодження гр. ОСОБА_4
04.06.2020 року надійшло повідомлення про те що за адресою: АДРЕСА_1 , до квартири прийшов невідомий та побив ОСОБА_4 монтировкою, а також зламав будівельні матеріали. На місце було викликано СОГ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області.
26.08.2020 року інспектором-дізнавачем було проведено допит потерпілого ОСОБА_4 , в ході якого останній видав металеву монтировку чорного кольору, якою йому було нанесено тілесні ушкодження.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно положень ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом першим частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь- якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.
Майно, яке було вилучено в ході додаткового допиту потерпілого від 26.08.2020 року, а саме металеву монтировку чорного кольору, було визнано речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.
Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаного предмету, який має доказове значення вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КПК України.
Метою накладення арешту на вищевказане майно, яке визнано речовим доказом є його збереження, оскільки, його повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення громадянином ОСОБА_5 та іншими особами відповідальності за скоєний проступок.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаних кримінальних проступків.
Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.
На підставі вище викладеного, органом досудового розслідування встановлені достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає наступним критеріям доказу: зберегло на собі його сліди, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження; є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій; набуті кримінально протиправним шляхом, з метою збереження зазначених речових доказів, та використання їх під час досудового розслідування.
Враховуючи вищевикладене, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин скоєного кримінального проступку, а також враховуючи, що вилучений предмет зберіг сліди кримінального проступку та інші дані, що мають значення для кримінального провадження, виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно, яке було вилучено в ході додаткового допиту потерпілого ОСОБА_4 26.08.2020 року.
Прокурор надав заяву про розгляд клопотання без його участі, просив слідчого суддю клопотання задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків .

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 16.08.2020 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.
Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України, тобто підроблення офіційного документу; майно, на яке прокурор просить накласти арешт, тимчасово вилучено, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.
Отже, необхідно накласти арешт на вилучене 26.08.2020 року під час в ході додаткового допиту потерпілого ОСОБА_4 ..
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0000100 від 05.08.2020 року на майно, вилучене під час проведення 26.08.2020 року під час в ході додаткового допиту потерпілого ОСОБА_4 :
- металеву монтировку чорного кольору.
Зберігання вказаних речей доручити слідчому у кримінальному провадженні.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1