Справа №377/364/20
Провадження №1-кс/377/139/20
11 вересня 2020 року слідчий суддя Славутицького міського суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
старшого слідчого ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чорнобиль, Київської області, громадянина України, не одруженого, працюючого на ДСП «Центральне підприємство з поводження з радіоактивними відходами» на посаді оператора устаткування з перероблення деревини 5 розряду дільниці експлуатації інсинератора цеху теплозабезпечення, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
- підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України,
У С Т А Н О В И Л А :
Старший слідчий та прокурор в судовому засіданні підтримали клопотання та просили задовольнити, посилаючись на те, що обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України, ризики, зазначені в ухвалі слідчого судді, не зменшилися, крім того, строк тримання під вартою підозрюваного закінчується 17.09.2020 року, а для завершення досудового розслідування необхідно провести ряд слідчих дій.
Підозрюваний ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснив, що він заперечує проти задоволення клопотання про продовження йому строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Захисник вважає, що клопотання є необґрунтованим і до підозрюваного можливе застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Вислухавши пояснення старшого слідчого, підозрюваного, думку прокурора та захисника, перевіривши надані матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, вважаю необхідним зробити наступний висновок.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 09 червня 2020 року, точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_6 , перебуваючи у квартирі АДРЕСА_3 , за місцем проживання ОСОБА_8 та її співмешканця ОСОБА_9 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, вирішив заподіяти смерть вказаним особам. З метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на умисне заподіяння смерті двом особам, ОСОБА_6 , діючи умисно, з метою позбавлення життя ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, використовуючи предмети, схожі на ножі, наніс ОСОБА_9 численні удари по різних частинах тіла, спричинивши йому тілесні ушкодження у вигляді колото-різаних поранень з пошкодженням внутрішніх органів, а також наніс ОСОБА_8 численні удари по різних частинах тіла, спричинивши їй тілесні ушкодження у вигляді колото-різаних поранень з пошкодженням внутрішніх органів, які призвели до смерті останніх.
17 червня 2020 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України.
Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється в умисному вбивстві двох осіб, тобто у вчиненні злочину, передбаченого п.1 ч.2 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Славутицького міського суду Київської області від 23 червня 2020 року відносно ОСОБА_6 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 21.08.2020 року, без можливості внесення застави, в зв`язку з наявними достатніми підставами про існування ризиків, передбачених п.п.1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Згідно з ч. 1 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Як зазначено у ч. 3 ст. 197 КПК України, строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати, зокрема, дванадцяти місяців у кримінальному проваджені щодо тяжких злочинів.
Частиною першою ст. 194 КПК України визначений обов`язок суду встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
За змістом ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 2 цієї статті підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання, у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років, або довічне позбавлення волі.
Обґрунтована підозра у вчиненні злочину, передбаченого п.1 ч.2 ст.115 КК України, підтверджена зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленням про безвісти зниклого ОСОБА_9 від 09.01.2020; заявою ОСОБА_10 про безвісти зниклу ОСОБА_8 від 16.06.2020; протоколами огляду місця подій від 16.06.2020 та 17.06.2020; показаннями свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 ; рапортом ст. о/у СКП ОСОБА_13 від 16.06.2020; протоколом проведення слідчого експерименту від 17.06.2020; протоколами пред`явлення трупа для впізнання від 17.06.2020; протоколами проведення слідчих експериментів за участю підозрюваного ОСОБА_6 ..
Проте, як зазначено старшим слідчим в судовому засіданні, у даному кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, а саме: отримання та долучення до матеріалів кримінального провадження висновків експертиз, які доручені Київському НДЕКЦ МВС України та дотепер перебувають на виконанні; проведення слідчого експерименту зі свідком ОСОБА_7 ; проведення слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_6 ; отримання та долучення висновків судово-медичних експертиз, як перебувають на виконанні судових експертів Київського обласного бюро судово-медичних експертиз, виконання вимог ст.291 КПК України та складання обвинувального акту.
В судовому засіданні прокурором та старшим слідчим доведено, що заявлені ризики, передбачені пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, не зменшилися.
Ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду не зменшився і стверджується суворістю покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку доведеності його вини у вчиненні інкримінованого йому злочину, оскільки санкція ч.2 ст.115 КК України передбачає позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років, або довічне позбавлення волі, що суд зобов`язаний враховувати відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.178 КПК України. Крім того, про існування даного ризику свідчить і та обставина, що підозрюваний ОСОБА_6 після вчинення злочину виїхав з м. Славутича Київської області, тому постановою старшого слідчого СВ Славутицького ВП Броварського ВП ГУ НП в Київській області від 18 червня 2020 року був оголошений в розшук та затриманий 23 червня 2020 року. Доводи захисника та підозрюваного ОСОБА_6 про необґрунтованість ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, пов`язані з тим, що він має сталі соціальні зв`язки, після вчинення злочину і до затримання він не переховувався, а винаймав кімнату в м.Чернігові, щоб полікувати зуби, не виключають існування ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України. При оцінці даного ризику враховуються конкретні обставини вчинення злочину, а також існування реальної можливості переховування від органів досудового розслідування та суду, враховуючи ситуацію, яка існує в державі, у тому числі і ту, яка викликана зовнішнім втручанням іншої держави. Наведене указує на існування ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.
В судовому засіданні старшим слідчим та прокурором доведено те, що ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшився, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 в разі застосування до нього іншого альтернативного запобіжного заходу може знищити або спотворити знаряддя злочину, які не відшукані і які мають істотне значення для встановлення обставин злочину, місце знаходження яких не встановлено і про їхнє місце перебування відомо підозрюваному.
Оцінивши в сукупності всі обставини, передбачені ч. 3 ст. 199 та ст. 178 КПК України, на підставі матеріалів, доданих до клопотання, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, наявність достатніх обставин, які свідчать про те, що заявлені ризики, передбачені пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, не зменшилися, які виправдовують тримання підозрюваного під вартою, необхідність у проведені слідчих дій, зазначених у клопотанні, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, якою продовжено строк тримання під вартою, вважаю, що будь-який інший запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, в тому числі цілодобовий домашній арешт, на застосуванні якого наполягає захисник, не може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам, оскільки вони є досить високими, тому дане клопотання підлягає задоволенню і підозрюваному ОСОБА_6 необхідно продовжити строк тримання під вартою.
Продовжуючи строк тримання під вартою, суд своїм рішенням забезпечує не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Згідно з ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема: щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного вбивства двох осіб, тому не визначаю заставу у даному кримінальному провадженні.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 183-184, 193-194, 197, 199, 376 КПК України,-
Клопотання задовольнити.
Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваному.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваному протягом п`яти днів з моменту вручення її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1