ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3718/18
провадження № 1-кп/753/256/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"01" липня 2020 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження № 0011443 від 27.10.2017 року, по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Києва, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України,

учасники кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_4 ,

обвинувачена ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_5 ,

встановив:

В провадженні Дарницького районного суду міста Києва знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309, ч.1 ст. 307, ч.2 ст. 307, ч.2 ст. 307 КК України.

Прокурор у судовому засіданні просив продовжити строк тримання під вартою обвинуваченої, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Крім того обставини, які слугували підставою для обрання зазначеного запобіжного заходу на даний час не відпали та продовжують існувати, а саме ризик втечі, тяжкість покарання, яке може бути призначено обвинуваченій за вчинення кримінального правопорушення, в якому вона зараз обвинувачується; ризик продовження вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки раніше обвинувачена вчиняла злочини та була притягнута до кримінальної відповідальності за ч.1 ст. 307 КК України; ризик впливу на свідків, які ще не допитані.

Обвинувачена та захисник заперечували проти продовження строку тримання під вартою та просили відмовити в задоволенні клопотання прокурора. Захисник ОСОБА_5 пояснила, що ризик втечі неможливо обґрунтовувати тяжкістю покарання за злочин, в якому підозрюється ОСОБА_3 ; ризику впливу на свідків немає, ризику продовження вчинення кримінального правопорушення також не існує.

Суд, вислухавши думку учасників кримінального провадження, вважає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пункт 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 р. продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відповідно до положень ст. 183 ч.1 КПК України запобіжний захід «тримання під вартою» є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього кодексу.

Суд оцінив сукупність всіх обставини у даній справі, конкретні обставини, у тому числі те що обвинувачена неодноразово засуджена за злочини проти власності, офіційно не працює, що вказує на продовження існування ризику вчинення нового злочину, неодружена, на утриманні дітей немає, тобто відсутні тісні соціальні зв`язки, що вказує на продовження існування ризику втечі.

Вказані обставини, на думку суду, свідчать про наявність численних ризиків, які обумовлюють можливість ОСОБА_3 перешкоджати правосуддю.

Аналіз наведених обставин та положень закону дозволяє суду зробити висновок про те, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів час не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

В зв`язку з викладеним суд вважає, що ОСОБА_3 слід продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою.

При цьому, враховуючи вимоги п.2 ч.5 ст.182 , ч.3 та ч.4 ст. 183 КПК України, суд вважає можливим визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченою ОСОБА_3 обов`язків, який є 20 прожиткових мінімум для працездатних осіб.

В зв`язку з викладеним клопотання прокурора щодо продовження ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд вважає за необхідне задовольнити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 196, 197, 314- 316, 331, 372, 376 КПК України, суд

ухвалив:

Продовжити обраний відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої за ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» на 60 днів, тобто до 28 серпня 2020 року включно.

Визначити ОСОБА_3 розмір застави, яка дорівнює 20 (двадцяти) розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто у сумі 42 040 гривень, надавши можливість їй або іншій особі внести вказану суму застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надати документ, що підтверджує внесення застави суду.
У разі звільнення з-під варти ОСОБА_3 покласти на неї обов`язки:
- з`являтись на виклик до суду, а в разі неможливості з`явитись через поважні причини завчасно повідомити про це суд;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому фактично проживає без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Роз`яснити ОСОБА_6 , що у разі невиконання покладених на неї обов`язків застава звернеться в дохід держави.
Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Київський слідчий ізолятор» для виконання в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Ухвала суду в частині продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом семи діб.

Суддя ОСОБА_1