Справа №639/5127/20
Провадження №1-кс/639/2141/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 серпня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню №0001413 від 16.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Новобаварського відділу Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_4 , про арешт майна по кримінальному провадженню №0001413 від 16.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене 16.08.2020 року під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр.-т Любові Малої, 45.
Клопотання обґрунтоване наступним.

Новобаварським відділом поліції ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження за № 0001413 від 16.08.2020 року за ознаками кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ст.155 ч.1 КК України.

Так, в ході досудового розслідування встановлено, що 14.08.2020 у період часу з 20 годин до 23 годин, невстановлена особа чоловічої статі, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , на добровільних підставах, вступила у природні статеві зносини з ОСОБА_5 , 2006 р.н.

В зв`язку з вказаною подією 16.08.2018 у службовому кабінеті №11, що розташований у будівлі Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області, яка розташована за адресою: м. Харків, пр.-т Любові Малої, 45, гр. було проведено огляд місця події, в ході якого гр. ОСОБА_6 добровільно видав наступні предмети: 1. труси з х/б матеріалу, сірого кольору; 2. мобільний телефон марки REDMI 6, imei: 1) НОМЕР_1 ; 2) НОМЕР_2 .

Допитами неповнолітньої потерпілої ОСОБА_5 , свідка матері потерпілої ОСОБА_7 , підтверджено факт вступу на добровільних підставах невідомою особою чоловічої статті у природні статеві зносини з ОСОБА_5 ..

Постановою слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 16.08.2020 вказані предмети, вилучені у ході огляду місця події 16.08.2020 за адресою: м. Харків, пр.-т Любові Малої, 45, а саме: 1. труси з х/б матеріалу, сірого кольору; 2. мобільний телефон марки REDMI 6, imei: 1) НОМЕР_1 ; 2) НОМЕР_2 , були визнані в якості речових доказів по вказаному кримінальному провадженню.

Повернення вилучених під час обшуку предметів та речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Так, відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення або зберегли на собі його сліди; предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом наркотичних речовини; предмети набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на яке було спрямоване кримінальне правопорушення.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 98 КПК України матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюється під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом, є речовими доказами по справі.

Відповідно до ст.ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватись також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор та власник майна надали заяву про розгляд клопотання без їх участі, просили слідчого суддю клопотання задовольнити.
Слідчий суддя, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків .

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 від 16.08.2020 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.
Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України, тобто підроблення офіційного документу; майно, на яке прокурор просить накласти арешт, тимчасово вилучено, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.
Отже, необхідно накласти арешт на вилучене 16.08.2020 року під час огляду місця події за адресою: м. Харків, пр..Любові Малої, 45, майно.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Новобаварського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні №0001413 від 16.08.2020 року на майно, вилучене під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр.-т Любові Малої, 45, а саме:

1). труси з х/б матеріалу, сірого кольору; 2. мобільний телефон марки REDMI 6, imei: 1) НОМЕР_1 ; 2) НОМЕР_2 .

Зберігання вказаних речей доручити слідчому у кримінальному провадженні.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1