У Х В А Л А
про запобіжний захід

19.12.2019 р. м. Жмеринка

Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області
в складі головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілої ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 1 Жмеринського міськрайонного суду кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000540 від 22 жовтня 2019 року відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Раскаєць Штефан-Водського району Республіки Молдова, громадянина Молдови, мешканця АДРЕСА_1 , обвинуваченого за частиною другою статті 15 - частиною другою статті 186 КК України, -

у с т а н о в и в :

Термін дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_6 закінчується відповідно до ухвали слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду від 24 жовтня 2019 року, 20 грудня 2019 року.
Прокурор у судовому засіданні заявляє клопотання та вважає за доцільне продовжити тримання під вартою обвинуваченого, мотивуючи зазначене відсутністю підстав для скасування чи зміни запобіжного заходу та наявністю попередніх ризиків - можливість переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на потерпілу та свідків, вчинення іншого злочину.
Потерпіла підтримує клопотання прокурора.
Обвинувачений заперечує щодо подальшого його тримання під вартою. Він не збирається нікуди тікати, а зацікавлений у швидкому і справедливому вирішенні справи.
Захисник підтримує позицію свого підзахисного. Пояснює, що прокурором не наведено достатніх ризиків, які б свідчили про можливість обвинуваченого переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчиняти інші злочини. Просить змінити запобіжний захід на особисте зобов`язання.
Заслухавши клопотання прокурора та думки учасників процесу, суд приходить до такого.
Згідно зі статтею 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право змінити та скасувати запобіжний захід щодо обвинувачених, що здійснюється в порядку, визначеному главою 18 КПК України. Незалежно від наявності клопотань суд зобовязаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. До спливу продовженого строку суд зобовязаний повторно розглянути питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченим строку тримання під вартою суд виходить не з принципу автоматичного продовження строку тримання під вартою, а з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинувачених переховуватися від суду, чинити тиск на потерпілих та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати розгляду кримінального провадження іншим чином.
Вирішуючи питання доцільності тримання обвинуваченого під вартою, суд звертає увагу, що строк тримання обвинуваченого під вартою спливає 20 грудня 2019 року, розгляд кримінального провадження не завершено, а ризики, наявність яких стала підставою для обрання щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, передбачені статтями 177, 194 КПК України, не зменшились та не відпали.
Доказів, що можуть свідчити про можливість застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, суду не надано.
Крім того, слід зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.
Враховуючи відсутність будь-яких обставин, що виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, його продовження та відсутності даних про втрату ризиків, визначених статтями 177, 178 КПК України, що стали підставами для його обрання, та зважаючи на те, що строк тримання обвинуваченого під вартою спливає 20 грудня 2019 року, а розгляд кримінального провадження не завершено, суд вважає, що запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_6 у виді тримання під вартою доцільно продовжити до двох місяців з метою забезпечення його належної поведінки під час розгляду справи і запобігання уникнення правосуддя.
Згідно з вимогами частини четвертої статті 196 КПК України, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дату закінчення її у межах строку, передбаченого цим Кодексом.
Відповідно до частини першої статті 197 КПК України строк дії ухвали суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Керуючись статтями 176, 177, 178, 194, 196, 197, 331 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченого за частиною другою статті 15 - частиною другою статті 186 КК України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Раскаєць Штефан-Водського району Республіки Молдова, громадянина Молдови, мешканця АДРЕСА_1 , продовжити на 60 (шістдесят) днів - з 19 грудня 2019 року по 16 лютого 2020 року включно.
Наступне судове засідання призначити на 11 год 23 січня 2020 року.
Ухвала не може бути оскаржена.

Головуючий суддя ОСОБА_7