Справа № 550/478/20
Провадження №1-кс/550/141/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 квітня 2020 року смт Чутове
Слідчий суддя Чутівського районного суду Полтавської області - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання заступника начальника СВ Чутівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , погодженого з начальником Чутівського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000118 від 14.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

УСТАНОВИВ:
До Чутівського районного суду Полтавської області надійшло клопотання заступника начальника СВ Чутівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 за погодженням з начальником Чутівського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме: дві риболовецькі сітки,одна з яких довжиною 30м, інша довжиною 48 м, гумову камеру від вантажного автомобіля, пристосовану під човен та незаконно виловлену рибу різних видів, а саме: 4 щуки, 1 лин, 1 карась, 7 пліток, 2 йорша та 24 окуня різного розміру.
Дане клопотання обґрунтоване тим, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 14.04.2020р. за №0000118 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
Слідчий зазначає, що 14 квітня 2020 року до Чутівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про те, що 14.04.2020 невідома особа здійснює незаконний вилов риби в смт Чутове Полтавської області.
Слідчий вказує, що в ході проведення досудового розслідування встановлено, що 14 квітня на річці «Коломак» в смт Чутове Полтавської області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , за допомогою двох риболовецьких сіток та камери від вантажного автомобіля, пристосованої під човен, незаконно виловив рибу різних видів, а саме: 4 щуки, 1 лина, 1 карася, 7 пліток. 2 йорша та 24 окунів різного розміру. В ході огляду місця події було вилучено дві риболовецькі сітки, одна з яких довжиною 30 м, інша довжиною 48 м, камеру, пристосовану під човен та вищезазначену рибу.
Слідчий зазначає, що 14.04.2020 зазначені дві риболовецькі сітки загальною довжиною 78 м, гумову камеру від вантажного автомобіля, пристосовану під човен було визнано як речові докази у зв`язку з тим що вказані предмети є знаряддями протиправних дій, а незаконно виловлену рибу різних видів, а саме: 4 щуки, 1 лина, 1 карася, 7 пліток, 2 йорша та 24 окунів різного розміру було визнано як речовий доказ у зв`язку з тим, що вказана риба є предметом протиправних дій.

Слідчий вказує, що в даному випадку вищезазначені речі являються важливими речовими доказами, оскільки є знаряддям та предметом злочину, а їх повернення користувачу може негативно вплинути на його збереження, з метою забезпечення кримінального провадження та збереження речових доказів, у зв`язку з чим просить задовольнити дане клопотання.
У судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання та просив його задовольнити.
Володілець майна в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання був належним чином повідомлений, заяв та клопотань від останнього не надійшло. Враховуючи, що неявка володільця майна не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе провести розгляд даного клопотання без участі останнього.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового процесу, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання матеріали, встановив наступне.
Як вбачається із матеріалів клопотання, а саме з витягу з ЄРДР, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 14.04.2020р. за №0000118 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, в рамках якого подається клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно.
14.04.2020 року слідчим було проведено огляд місця події, в ході якого було виявлено та тимчасово вилучено майно: дві риболовецькі сітки,одна з яких довжиною 30м, інша довжиною 48 м, гумову камеру від вантажного автомобіля, пристосовану під човен та незаконно виловлену рибу різних видів, а саме: 4 щуки, 1 лин, 1 карась, 7 пліток, 2 йорша та 24 окуня різного розміру, що підтверджується протоколом огляду місця події від 14.04.2020 року.
З письмових пояснень ОСОБА_5 від 14.04.2020 року вбачається, що 13 квітня 2020 року, він вирішив наловити риби, для чого близько 20 години він поставив на річці «Коломак» в смт Чутове сітки діаметром 25 мм близько 48 м, а іншу - близько 30 м, після чого пішов додому. А вранці близько 10 год 14.04.2020 він прийшов до річки, витяг сітки та рибу, після чого через 30 хвилин був спійманим працівниками поліції на березі річки «Коломак» в смт Чутове, які повідомили про те, що зараз нерест і вилов риби заборонений, після чого ОСОБА_5 добровільно видав рибу, а саме: 4 щуки, 1 лина, 1 карась, 7 пліток, 2 йорша та 24 окуня, а також гумову камеру до КАМАЗУ та дві сітки діаметром 25 мм, довжиною 48 м та 30 м, висотою 1,5 м, а також вказав, що свою вину у скоєному визнає.
Постановою від 14.04.2020 року вищевказане майно було визнано речовими доказами та передано на зберігання до Чутівського ВП Карлівського ВП ГУНП у Полтавській області.
У розумінні положень ст. 131, ч. 2 ст. 170 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який застосовується з метою дієвості цього провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, частиною 1 якої визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Вимоги до змісту клопотання про накладення арешту на майно та строків його подання до суду визначені ст. 171 КПК України.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано до слідчого судді, суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, зокрема, повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчим суддею встановлено, що звертаючись з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене в ході огляду місця події, що зафіксовано у відповідному протоколі від 14.04.2020 р. слідчим дотримано вимоги ст. 171 КПК України.
Клопотання погоджене з прокурором та подане у встановлений ч. 5 ст. 171 КПК України строк.
Слідчим суддею встановлено, що клопотання містить відповідне обґрунтування підстав та мети накладення арешту.
Так, метою накладення арешту на майно: дві риболовецькі сітки,одна з яких довжиною 30м, інша довжиною 48 м, гумову камеру від вантажного автомобіля, пристосовану під човен та незаконно виловлену рибу різних видів, а саме: 4 щуки, 1 лин, 1 карась, 7 пліток, 2 йорша та 24 окуня різного розміру - є збереження речових доказів, а саме запобігання їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення або перетворення.
Підставою для арешту двох риболовецьких сіток, гумової камери від вантажного автомобіля, пристосованої під човен є те, що вищевказані речі є знаряддям злочину, а зазначена риба є предметом злочину та зберегли на собі його сліди та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення, передбаченого ст. 249 КК України. Відчуження зазначеного майна може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення або перетворення, що в подальшому може негативно вплинути на хід досудового розслідування.

Також у клопотанні визначено спосіб накладення арешту на майно, а саме шляхом заборони користування, розпорядження майном, яке було вилучено під час огляду місця події 14.04.2020р.
Слідчий суддя вважає законним та обґрунтованим клопотання в частині накладення арешту на дві риболовецькі сітки,одна з яких довжиною 30 м, інша довжиною 48 м, гумову камеру від вантажного автомобіля, пристосовану під човен шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження, що є розумним та співрозмірним обмеженням права власності завданням кримінального провадження, що здійснюється за ч. 1 ст. 249 КК України.
Щодо накладення арешту на тимчасово вилучене майно, а саме незаконно виловленої риби різних видів, а саме: 4 щуки, 1 лин, 1 карась, 7 пліток, 2 йорша та 24 окуня різного розміру, слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно ч.6 ст.100 КПК України речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню:
1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;
2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;
3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан.
Відповідно до ч.9 ст. 100 КПК України питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 8 ст. 100 КПК України реалізація, технологічна переробка або знищення речових доказів у випадках, передбачених цією статтею, здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а у випадках, якщо такі речові докази передані Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, - відповідно до закону та прийнятих на його виконання актів законодавства.
Враховуючи, що вказані речові докази - незаконно виловлена риба різних видів, а саме: 4 щуки, 1 лин, 1 карась, 7 пліток, 2 йорша та 24 окуня різного розміру, які було вилучено 14.04.2020 року в ході огляду місця події, є засобом промислу та всього добутого, при цьому є продукцією, що піддається швидкому псуванню, слідчий суддя вважає необхідним накласти арешт та передати рибу для реалізації у відповідності до ч.6 ст.100 КПК України.
Крім того, слідчий суддя зазначає, що у відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю або частково за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Керуючись статтями 131, 132, 170 - 175, 309, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Клопотання заступника начальника СВ Чутівського ВП Карлівського відділу поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , погодженого з начальником Чутівського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000118 від 14.04.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на:
- дві риболовецькі сітки, одна з яких довжиною 30 м, інша довжиною 48 м, гумову камеру від вантажного автомобіля, пристосовану під човен - шляхом заборони користування, розпоряджання, відчуження та доручити їх зберігання Чутівському ВП ГУНП в Полтавській області за адресою: вул. Полтавський Шлях, 23 - А смт. Чутове, Полтавської області;
- незаконно виловлену рибу різних видів, а саме: 4 щуки, 1 лин, 1 карась, 7 пліток, 2 йорша та 24 окуня різного розміру, яку передати для реалізації у відповідності до ч. 6 ст. 100 КПК України.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1