Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-кп/4809/375/20 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2020 року. Суддя судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду ОСОБА_2 ,

за участю секретаря - ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника-адвоката - ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_6 ,
під час розгляду кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000312 у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому Кіровоградської області в режимі відеоконференції за апеляційною скаргою прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_7 на вирок Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 10 лютого 2020 року.

Цим вироком ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець сел. Страшени, Страшенського району, республіка Молдова, особи без громадянства, з професійно-технічною освітою, який не працює, не одружений, не має утриманців, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, останній раз:
04.06.2018 вироком Бобринецького районного суду Кіровоградської області за ч. 2 ст. 289, ч. 2 ст. 185 КК України на 5 років позбавлення волі без конфіскації майна, на підставі ст. 75 КК України, звільнений від відбування покарання з іспитовим строком на 3 роки,
визнаний винуватим та засуджений за ч. 1 ст. 121 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років 6 місяців.
Відповідно до ч. 1 ст. 71 КК України до призначеного покарання частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 04.06.2018 року та остаточно призначено ОСОБА_6 покарання у виді позбавлення волі на строк 6 років.
Ухвалено строк відбування покарання ОСОБА_6 рахувати з моменту його затримання, а саме з 26.07.2018 року.
Вирішено питання речових доказів відповідно до вимог ст. 100 КПК України.

ВСТАНОВИВ:

Прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Клопотання обґрунтоване тим, що вирок стосовно ОСОБА_6 не набрав законної сили і має бути переглянутий у апеляційному порядку. Враховуючи, що обвинуваченим за вироком суду призначено покарання у виді позбавлення волі до відбуття реального покарання, тому обвинувачений може вжити заходів для перешкоджання здійснення апеляційного розгляду та вжити заходів уникнення ним відбування призначеного покарання.
Ступінь ризиків, які стали підставою для обрання та продовження щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, на даному етапі провадження у кримінальному провадженні не зменшились.
Розглянути кримінальне провадження до спливу строку дії попереднього рішення про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 до 01 червня 2020 року з об`єктивних причин неможливо.
З метою забезпечення виконання ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, неможливо застосувати до ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Заслухавши прокурора, який підтримав клопотання про продовження дії запобіжного заходу ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника-адвоката ОСОБА_5 в його інтересах, які підтримали клопотання прокурора вважаю, що клопотання прокурора підлягає задоволенню враховуючи наступне.

Частиною 2 статті 29 Конституції України регламентовано, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до абз 5 п.20? Перехідних положень КПК України, у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд, за клопотанням сторони обвинувачення або захисту, має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого; вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно із ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини 2 статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Рішенням ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» визначено, що «Серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших правопорушень. Однак, необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться».

Перевіркою матеріалів кримінального провадження встановлено, що вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 10 лютого 2020 року, ОСОБА_6 , визнаний винуватим та засуджений за ч. 1 ст. 121 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років 6 місяців.
Відповідно до ч. 1 ст. 71 КК України до призначеного покарання за цим вироком, частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 04.06.2018 року на строк 6 місяців і остаточно призначено ОСОБА_6 покарання у виді позбавлення волі на строк 6 років.
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 03.04.2020 року, обвинуваченому ОСОБА_6 , продовжено дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а саме з 03 квітня 2020 року до 01 червня 2020 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду.
Доводи прокурора про продовження ОСОБА_6 дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів є обгрунтованими.

Перевіркою матеріалів кримінального провадження встановлено, що вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 10 лютого 2020 року, обвинуваченому ОСОБА_6 , призначено покарання у виді позбавлення волі до відбуття реального покарання, тому наявні ризики того, що обвинувачений може вжити заходів для перешкоджання здійснення апеляційного розгляду та вжити заходів уникнення ним відбування призначеного покарання місцевим судом.
Обраний щодо ОСОБА_6 запобіжний захід відповідає особі обвинуваченого, характеру та тяжкості діянь, які йому інкримінується, позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя, зокрема, і ухиленню від суду, а ступінь ризиків, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на даному етапі кримінального провадження не зменшились.

Розглянути кримінальне провадження до спливу строку дії попереднього рішення суду першої інстанції, яким обвинуваченому продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з об`єктивних причин неможливо.

Відповідно до рішення ЄСПЛ від 20.05.2010 у справі «Москаленко проти України», суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 02.10.2014 у справі «Воляник проти України», визначено що допустимими підставами для взяття й утримання особи під вартою є наявність з боку підозрюваного таких загроз як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.
Отже, обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого ОСОБА_6 під час апеляційного розгляду кримінального провадження.

Враховуючи викладене, вважаю що клопотання прокурора підлягає задоволенню, оскільки метою продовження запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків, що виправдовує дію саме такого запобіжного заходу.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 194, 331, 401, 418, 419, 424, п.20? Перехідних положень КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_4 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк 60 днів - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, а саме з 27 травня 2020 року до 25 липня 2020 року.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя Кропивницького
апеляційного Суду ОСОБА_2