УХВАЛА

Справа № 569/22484/19

1-кс/569/22/20

03 лютого 2020 року Рівненський міський суд Рівненської області

у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Рівне скаргу ОСОБА_4 ОСОБА_5 на бездіяльність в.о. прокурора Рівненської області ОСОБА_6 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернулись до Рівненського міського суду з скаргою, в порядку ст. 303 КПК України, у якій просить зобов`язати уповноважену особу внести відомості за заявою від 29 листопада 2019 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.375 КК України.
У обґрунтування скарги зазначають, що 29 листопада 2019 року звернулись до прокуратури Рівненської області із заявою про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.375 КК України. Вважає, що в.о. прокурора Рівненської області допущено бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У судове засідання заявники ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не з`явились, про дати судових засідань повідомлялись за телефоном вказаним у скарзі та направленням судової повістки за адресою вказаною у скарзі. Однак за вказаним телефонним номером відповідала жінка, яка представила адвокатом ОСОБА_7 , проте в матеріалах справи відсутній договір про надання правової допомоги ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що позбавляє суду можливості об`єктивно встановити волевиявлення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги.
Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Заслухавши прокурора, дослідивши наявні в матеріалах скарги документи, слідчий суддя прийшов до висновку, що у задоволенні скарги слід відмовити із наступних підстав.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Судом встановлено, що 29 листопада 2019 року ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернулись до прокуратури Рівненської області із заявою про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.375 КК України.
Відомості за заявою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 станом на час звернення до суду із скаргою не внесено.

Згідно ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч.5 ст.214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наведених заявником чи виявлених з іншого джерела.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомленні, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Крім того, згідно п. 10 Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13.06.2007 «Про незалежність судової влади» перевірка законності та обґрунтованості усіх судових рішень є виключним правом відповідного суду згідно з процесуальним законодавством. Прийняття до розгляду будь-якими особами чи органами, крім відповідного апеляційного або касаційного суду, заяв, у яких оскаржуються судові рішення, їх розгляд є порушенням незалежності та самостійності суду.
Згідно ст. 93 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» право на звернення зі скаргою (заявою) щодо поведінки судді, яка може мати наслідком дисциплінарну відповідальність судді, має будь-яка особа. Вища кваліфікаційна комісія суддів України та Вища рада юстиції затверджують та розміщують на офіційному веб-порталі судової влади зразок скарги (заяви) щодо поведінки судді, який може використовуватися щодо суддів місцевих та апеляційних судів України відомостей про порушення суддею вимог щодо його статусу, посадових обов`язків чи присяги судді.
При цьому обставини чи відомості, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 375 КК України і які підлягають внесенню до ЄРДР в заяві ОСОБА_4 та ОСОБА_5 не зазначені.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмовити у задоволенні скарги.
Враховуючи викладене, виходячи з аналізу загальних засад кримінально-процесуального законодавства можна зробити висновок, що неявка без поважної причини скаржника, свідчить про фактичне не підтримання ним поданої скарги та недоведення згаданих у скарзі обставин, що має оцінюватись як підстава для відмови в задоволенні такої скарги.
Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Таким чином, особі, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише процесуальні права, а і покладаються процесуальні обов`язки.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303 - 308 КПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 ОСОБА_5 на бездіяльність в.о. прокурора Рівненської області ОСОБА_6 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя