Провадження №: 1-кс/755/9425/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" грудня 2019 р. слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілої ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0006812 від 16 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
в с т а н о в и л а :
слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, а саме 7/8 частки квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_7 із забороною відчуження (продавати, дарувати, передавати в оренду, заповідати) та користуватися.
Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на те, що 14 серпня 2019 року, приблизно о 04 год 30 хв ОСОБА_7 запросив свою знайому ОСОБА_8 до себе додому за місцем свого проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 , з метою відпочинку та продовження вживання алкогольних напоїв.
Після вживання алкогольних напоїв у вказаній квартирі, в приміщенні спальної кімнати між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які вже перебували в стані алкогольного сп`яніння, виник словесний конфлікт, який переріс в сварку.
В цей час у ОСОБА_7 на ґрунті виниклих особистих неприязних стосунків до раніше знайомої йому ОСОБА_8 , виник злочинний умисел, направлений на умисне протиправне заподіяння смерті останній.
Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння смерті ОСОБА_8 , ОСОБА_7 взяв до руки ножа, яким умисно заподіяв останній удар в ділянку голови, а саме в праве око, спричинивши своїми умисними протиправними діями ОСОБА_8 смерть на місці події.
Надалі, з метою приховати вчинений злочин та уникнути кримінальної відповідальності, ОСОБА_7 перемістив труп ОСОБА_8 до ванної кімнати даної квартири, де за допомогою дії рубаючих та ріжучих предметів розчленував труп ОСОБА_8 , а саме відділив голову від тулубу, відділив обидві верхні та нижні кінцівки на декілька частин, помістивши та упакувавши їх в окремі поліетиленові пакети. Після цього, ОСОБА_7 , в нічний період часу 14 та 15 серпня 2019 року, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, почергово виносив з приміщення квартири в руках упаковані ним частини тіла вбитої ним ОСОБА_8 , які почергово викидав у водойму Русанівського каналу м. Києва, що неподалік будинку за місцем його проживання.
Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 12 вересня 2019 року ОСОБА_9 визнано потерпілою у кримінальному провадженні №0006812 від 16 серпня 2019 року.
01 листопада 2019 року представник потерпілої ОСОБА_9 ОСОБА_4 подав у Дніпровське УП ГУНП у м. Києві позовну заяву про відшкодування майнової та матеріальної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України до ОСОБА_7 на загальну суму 2 061 426 грн 65 к.
Відповідно до інформації Київського міського бюро технічної інвентаризації від 10 листопада 2019 року КВ-2009 №39853, квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована: 7/8 часток за ОСОБА_7 та 1/8 частка за ОСОБА_10 .
За вказаним фактом розпочато кримінальне провадження №0006812 від 16 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про що внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що арешт майна накладається з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а саме цивільного позову потерпілої ОСОБА_11 до підозрюваного ОСОБА_7 .
Захисник підозрюваного ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання у зв`язку з тим, що дане клопотання не обґрунтоване, крім того не існує ризику щодо відчуження даного майна, так як підозрюваний перебуває під вартою. Із зазначених підстав просив у задоволенні клопотання відмовити.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, заслухавши прокурора, захисника, дослідивши матеріали додані до клопотання, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Згідно ч. 1 ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Відповідно до ч. 2 ст. 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.
16 серпня 2019 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 12 листопада 2019 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0006812 від 16 серпня 2019 року до п`яти місяців, тобто до 17 січня 2020 року.
Постановою слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 12 вересня 2019 року ОСОБА_9 визнано потерпілою у кримінальному провадженні №0006812 від 16 серпня 2019 року.
01 листопада 2019 року представник потерпілої ОСОБА_9 ОСОБА_4 подав у Дніпровське УП ГУНП у м. Києві позовну заяву про відшкодування майнової та матеріальної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України до ОСОБА_7 на загальну суму 2 061 426 грн 65 к. З яких матеріальна шкода заподіяна кримінальним правопорушенням становить 61 426 грн 65 к. Моральна шкода завдана матері покійної визначена у розмірі 1 000 000 грн 00 к. Моральна шкода заподіяна дочці покійної визначена у розмірі 1 000 000 грн 00 к.
В обґрунтування розміру матеріальної шкоди надано наступні матеріали: договір про надання представницьких та інших необхідних послуг при організації та проведенні поховання померлого від 24 серпня 2019 року; меню поминального стола від 25 серпня 2019 року; договір про виконанні роботи №19148м від 17 жовтня 2019 року; договір-замовлення на організацію та проведення поховання № 98.13842П від 24 серпня 2019 року та відповідним квитанціями.
Згідно інформації Київського міського бюро технічної інвентаризації від 10 листопада 2019 року КВ-2009 №39853, квартира АДРЕСА_1 на праві власності зареєстрована:
1/8 частка за ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Київською державною нотаріальною конторою №7 22 грудня 2006 року р№2у-2572 та зареєстрованого у Бюро 11 січня 2007 року за реєстровим №15/30620;
1/8 частка за ОСОБА_10 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Київською державною нотаріальною конторою №7 22 грудня 2006 року р№2у-2560 та зареєстрованого у Бюро 16 січня 2007 року за реєстровим №15/30620;
1/8 частка за ОСОБА_7 на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_12 17 квітня 2007 року р№483, та зареєстрованого у Бюро 08 травня 2007 року за реєстровим № 15/30620;
5/8 часток за ОСОБА_7 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Київською державною нотаріальною конторою №7 15 травня 2009 року р№2у-897 та зареєстрованого у Бюро 29 травня 2009 року за реєстровим №15/30620.
Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
Згідно звіту про оцінку ринкової вартості квартири, загальною площею 47 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 станом від 08 грудня 2019 року 7/8 частки даної квартири становлять 877 649 грн 00 к.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
За таких обставин, слідча суддя враховує правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, співмірність вартості майна до розміру завданої шкоди, обґрунтованості розміру цивільного позову і приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню та вважає за необхідне застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, тобто такий спосіб, який не призведе до наслідків, які суттєво позначаються на інтересах осіб.
Враховуючи те, що згідно ч. 12 ст. 170 КПК України не допускається заборона використання житлового приміщення особам, які на законних підставах проживають у такому житловому приміщенні, тому слідча суддя вважає, що у задоволенні клопотання в частині вимог, а саме заборони користування квартирою АДРЕСА_3 ,слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст. 127, 128, 170-173, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя
п о с т а н о в и л а :
клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0006812 від 16 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити частково.
Накласти арешт шляхом позбавлення права відчуження, розпорядження на майно, а саме: 7/8 квартири АДРЕСА_1 , які належать на праві приватної власності ОСОБА_7 .
В іншій частині в задоволенні клопотання - відмовити.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17 год 00 хв 17 грудня 2019 року.
Слідчий суддя: ОСОБА_1