печерський районний суд міста києва
Справа № 757/6733/20-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 лютого 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участі сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

особа, яка подала заяву на поруки ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду судове провадження за клопотанням т.в.о. начальника слідчого відділення СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

ВСТАНОВИВ:
В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва клопотання т.в.о. начальника слідчого відділення СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Печерського УП ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0005454, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 грудня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 346 КК України, а саме умисного заподіяні народному депутату України тілесних ушкоджень, у зв`язку із його державною діяльністю.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно із невстановленою досудовим слідством особою виник злочинний умисел, направлений на заподіяння тілесних ушкоджень народному депутату України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (посвідчення № 364), у зв`язку із його державною діяльністю, пов`язаною з виконанням останнім депутатських повноважень.

Так, 11.12.2019 в період часу від 11 години 23 хвилин по 11 годину 25 хвилин ОСОБА_5 та невстановлена досудовим слідством особа, перебуваючи в приміщені Верховної Ради України, за адресою: м. Київ, вул. Михайла Грушевського, 5, реалізуючи свій злочинний намір, діючи умисно нанесли декілька ударів кулаками народному депутату України ОСОБА_8 , в область голови та тулуба, чим завдали останньому тілесних ушкоджень, а саме закрита черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови та шиї.

У ході розслідування 12.12.2019 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було повідомлено: про те, що він підозрюється в умисному заподіяні народному депутату України тілесних ушкоджень, у зв`язку із його державною діяльністю, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 346 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 12.12.2018 о 07 годині 40 хвилин був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення за ознаками ч. 2 ст. 346 КК України.

Підстави підозрювати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази:протокол прийняття заяви від 11.12.2019;протокол огляду місця події від 11.12.2019;протоколи допиту свідка ОСОБА_9 ;протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками;протокол огляду інтернет-сторінки;протокол огляду відеозаписудовідка КЛ «Феофанія» ДУС № 228 від 12.12.2019;протокол допиту потерпілого

На підставі викладеного орган досудового розслідування вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 346 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжких злочинів санкція якого передбачає кримінальне покарання у вигляді позбавлення волі до 7 років.

Відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час оскільки існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний буде:переховуватиметься від органів досудового розслідування та/або суду;незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному проваджені;перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Окрім цього, зазначено факт того, що підозрюваний буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду, що вказує те, що повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком до 7 років.

Також, підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, маючи статус колишнього народного депутата України та членство в політичні партії ВО «Свобода» користуючись значним авторитетом серед однодумців які переслідують переконання вищевказаної політичної партії, може вживати заходів щодо унеможливлення всебічного та повного досудового розслідування та чинити тиск через колег по партії та підконтрольні ЗМІ на органи досудового розслідування та суд.

Підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного у цьому ж кримінальному проваджені вказує те, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знає анкетні дані потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженню, а також особи яка є співучасником вчинення вказаного злочину та місцезнаходження якої на даний момент не встановлено, та маючи значний авторитет у суспільстві здатний вчиняти тиск на вказаних учасників кримінального провадження з метою зміни показів або викривлення в їх показах обставин вказаної події, що в свою чергу призведе до неможливості якісного та швидкого розслідування даного кримінального провадження.

Більш м`які запобіжні заходи не призведуть до запобігання наведених вище ризиків, які передбачені ст. 177 КПК України, оскільки: особисте зобов`язання, не можливо застосувати через те, що останній вчинив злочин, за який передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7 років.

09.02.2020 керівником Київської місцевої прокуратури №6 винесено постанову про продовження строку досудового розслідування до трьох місяців.

В судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримав та просив задовольнити з викладених в ньому підстав.

Захисник проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність заявлених в клопотанні ризиків.

Підозрюваний думку захисника підтримав та просив суд застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді особистої поруки.

В судовому засіданні народний депутат України ОСОБА_6 подала заяву про взяття на поруки.

Вивчивши матеріали клопотання, заслухавши думку учасників судового розгляду, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу необхідно враховувати, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Судовим розглядом, з урахуванням характеру вчиненого кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , даних, що характеризують його особу, встановлено, що клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.

Долучені до клопотання докази, містять переконливі дані щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого діяння, однак не містять обґрунтованих доказів стосовно наявності ризиків вказаних у клопотанні, передбачених ст. 177 КПК України, які б передбачали застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини, яке згідно ч. 5 сг. 9 КПК України, які є джерелом законодавства, у справі «Бойченко проти Молдови» № 41088/05, рішення від 11 липня 2006 року - «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу». А у справі «Мамедова проти Росії» № 7064/05, рішення від 01 червня 2006 року Європейський суд дійшов такого висновку: «посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальний елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребує позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».

Доказів того, що існує підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчому судді не надано. Твердження з приводу існування таких ризиків є лише припущеннями слідчого.

При цьому ризик переховування підозрюваний не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого застосування покарання та під впливом можливого тягаря призначення такого покарання у майбутньому.

Щодо інших ризиків, на які посилався слідчий: незаконно впливати на свідків, потерпілих; вчинити інше кримінальне правопорушення, то вони є сумнівними, з урахуванням встановлених обставин вчинення кримінального правопорушення та даних, які характеризують особу підозрюваного, та як, наслідок розцінюється як домисел, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями слідчого.

ЄСПЛ наголошує, що стаття 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у вищезазначеному положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04, пункт 26, з подальшими посиланнями).

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання слідчого.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, приходить до висновку про доцільність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

Згідно ч. 1 ст. 180 КПК України, особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України обов`язки, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Так, застосовуючи відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, відповідно до вимог ч. 5ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця перебування.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
В задоволенні клопотання т.в.о. начальника слідчого відділення СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Заяву Народного депутата України IX скликання ОСОБА_6 про взяття підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на поруки - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистої поруки.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки передбачені КПК України, а саме:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця перебування.

Призначити поручителем Народного депутата України IX скликання ОСОБА_6 ,посвідчення №289, адреса: АДРЕСА_1 , номер телефону НОМЕР_1 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід, а також накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2,0 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити поручителю народному депутату України ОСОБА_6 , що вона поручаються за виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України обов`язків і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи до суду на першу про те вимогу, а також, що вона може відмовитися від взятих на себе зобов`язань до виникнення підстав, які тягнуть за собою його відповідальність. У такому разі вона забезпечує явку підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до органу досудового розслідування чи суду для вирішення питання про заміну йому запобіжного заходу на інший.

Попередити поручителя народного депутата України ОСОБА_6 про наслідки невиконання взятих на себе зобов`язань, передбачених п. 2 ч. 5 ст.180 КПК України, а саме: у разі невиконання поручителями взятих на себе зобов`язань на них накладається грошове стягнення в розмірі від десяти до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків до 12 березня 2020 року в межах строку досудового розслідування.

Контроль за виконанням зобов`язань про особисту поруку покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, а якщо справа перебуватиме в провадженні суду - на прокурора.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення в частині відмови у задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя ОСОБА_1