Справа № 405/2220/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" квітня 2020 р. м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , секретар судового ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький скаргу адвоката ОСОБА_5 про скасування повідомлення про підозру від 25.01.2020 року у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, п.п. 5,6,11,12 ч. 2 ст. 115, п.п.1,5,12 ч.2 ст. 115 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою, в якій просить скасувати повідомлення про підозру від 25.01.2020 року відносно ОСОБА_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, п.п. 5,6,11,12 ч. 2 ст. 115, п.п.1,5,12 ч.2 ст. 115 КК України. На обгрунтування скарги зазначив, що в провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0006470 внесеного до ЄРДР 22.08.2020 року за ч.2 ст.15, п.п. 5,6,11,12 ч. 2 ст. 115, п.п.1,5,12 ч.2 ст. 115 КК України. 25.01.2020 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, п.п. 5,6,11,12 ч. 2 ст. 115, п.п.1,5,12 ч.2 ст. 115 КК України. Вважає, що підозра у вчиненні злочину з рядом кваліфікуючих ознак є неправомірною, оскільки у слідства відсутні станом на сьогодні достатні докази щодо відповідної підозри. Так, у повідомленні про підозру визначено, що його підзахисний підозрюється в тому, що 22.08.2019 року вчинив замах на вбивство громадянина ОСОБА_6 , способом, небезпечним для життя багатьох осіб, з корисливих мотивів, на замовлення та за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 15, п.п. 5,6,11,12 ч.2 ст. 115 КК України. Вважає, що в матеріалах кримінального провадження як на момент повідомлення, так і на сьогоднішній день відсутні не лише достатні, але і взагалі будь-які докази того, що відповідний замах на вбивство було вчинено з корисливих мотивів та на замовлення. В подальшому, його підзахисному було оголошено про підозру в тому, що він вчинив вбивство, вчинене відносно двох і більше осіб, способом, небезпечним для життя багатьох осіб та за попередньою змовою групою осіб п.п.1,5,12 ч.2 ст. 115 КК України. Проте повідомлення про підозру має суперечності саме в собі. Так, на стор.2,3 повідомлення про підозру зазначається, що його підзахисний мав умисел на вбивство лише однієї особи ОСОБА_6 і не мав умислу на вбивство другої особи - громадянина ОСОБА_7 . Таким чином, повідомлення про підозру за п. 1 ст. 115 КК України є безпідставним, оскільки смерть двох та більше осіб не настала та не охоплювалась відповідним умислом. У зв`язку з чим, сторона захисту вважає, повідомлення про підозру ОСОБА_4 необґрунтованим, та таким, що підлягає скасуванню.
Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти задоволення скарги, вважає її не обгрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, оскільки причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами кримінального провадження.
Заслухавши учасників та дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0006470 внесеного до ЄРДР 22.08.2020 року за ч.2 ст.15, п.п. 5,6,11,12 ч. 2 ст. 115, п.п.1,5,12 ч.2 ст. 115 КК України. 25.01.2020 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, п.п. 5,6,11,12 ч. 2 ст. 115, п.п.1,5,12 ч.2 ст. 115 КК України.
Інститут оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого чи прокурора є одним з елементів судового контролю за стадією досудового розслідування кримінальних проваджень.

Статтею 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до п.10) ст. 303 КПК України (в редакції від 03.10.2017 року), на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора в тому числі повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Відповідно до статті 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, зокрема за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Статтею 277 КПК України визначено, що письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.
Повідомлення має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Статтею 278 КПК України чітко регламентовано порядок вручення письмового повідомлення про підозру. Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України, письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Як вбачається з матеріалів справи, повідомлення про підозру ОСОБА_4 було здійснено в порядку, передбаченому КПК України, оскільки, складено та вручено 25.01.2020, що відповідає вимогам статті 278 КПК України, а зміст такого повідомлення відповідає вимогам ст. 277 КПК України.
Проте, перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).
У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).
Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
За своїм змістом, повідомлена 25.01.2020 року ОСОБА_4 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_4 причетний до вчинення злочинів, передбачених ч.2 ст.15, п.п. 5,6,11,12 ч. 2 ст. 115, п.п.1,5,12 ч.2 ст. 115 КК України.
За таких обставин, аналіз вищевказаних норм закону дає підстави стверджувати те, що у ході розгляду цієї скарги підлягає з`ясуванню дотримання у ході повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимог глави 22 КПК України, в тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.ст. 276, 277, 278 КПК України, з чого вбачається, що при здійсненні повідомлення про підозру ОСОБА_4 органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.ст. 276-278 КПК України.
Інші доводи сторони захисту про відсутність доказів причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень не є предметом розгляду слідчого судді, оскільки повинні перевірятись при розгляді обвинувального акту в суді.
При цьому, як в матеріалах скарги так і в судовому засіданні захисником не доведено що повідомлення про підозру є незаконним та необґрунтованим, так само не наведено даних, які б спростовували висновок слідчого щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, в межах якого здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0006470.
Враховуючи викладене, в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.303,306-307,369-372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

скаргу адвоката ОСОБА_5 про скасування повідомлення про підозру від 25.01.2020 року у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15, п.п. 5,6,11,12 ч. 2 ст. 115, п.п.1,5,12 ч.2 ст. 115 КК України залишити без задоволення.
Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_8