23.06.2020 Провадження № 1-кс/331/1342/2020
Єдиний унікальний номер № 331/2094/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 червня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі заявника - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя заяву адвоката ОСОБА_4 , подану в інтересах потерпілого ОСОБА_5 , про відвід судді ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадження судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_6 надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Крім того, в провадженні судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України. Потерпілим у обох кримінальних провадженнях є ОСОБА_5 та вони стосується одних й тих самих обставин. Так, судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, триває з 28.12.2016 року та наразі судом досліджуються письмові докази. Заявник вважає, що оскільки судом під час розгляду кримінального провадження щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 будуть досліджені ті ж самі докази, що будуть представлені у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, суд передчасно сформує свою думку щодо обставин, що призведе до порушення права на справедливий судовий розгляд та доступ до правосуддя, тому, на думку заявника, участь судді ОСОБА_6 у розгляді кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, суперечить нормам ч. 1 ст. 75 КПК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_3 в інтересах потерпілого заяву про відвід підтримав, зазначив, що розгляд справи саме цією суддею неможливий через те, що вона вже дослідила більшість доказів по справі у відношенні співучасників ОСОБА_11 , тому є упередженою.

Суддя ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду заяви була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд питання за її відсутності, зазначивши, що додаткових пояснень не має.

Інші викликані особи в судове засідання не з`явились, їх не явка не перешкоджає розгляду заяви.

Вислухавши пояснення заявника, ознайомившись з доводами заяви про відвід, перевіривши їх матеріалами справи, суддя дійшов наступного.

Так, в судовому засіданні встановлено, що в провадження судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_6 надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України.

Крім того, в провадженні судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_6 вже перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Потерпілим у обох кримінальних провадженнях є ОСОБА_5 та вони стосується одних й тих самих обставин, судовий розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 триває з 28.12.2016 року та судовий розгляд знаходиться на стадії дослідження письмових доказів. Кримінальне провадження наразі не розглянуте, рішення по справі не прийнято.

Згідно положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року № 3477- ІV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Якщо у учасника процесу виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Відповідно до ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сімї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Частина 5 статті 80 КПК України передбачає, що відвід повинен бути вмотивованим.

Дійсно, як вбачається з наданих матеріалів, в провадженні судді ОСОБА_6 одночасно перебувають два кримінальні провадження, що стосуються того ж кола осіб та обставин. Кримінальне провадження щодо ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 знаходиться на стадії судового слідства.

Разом з цим, кінцевого рішення судом по даному провадженню не ухвалено, позицію суду не викладено.

При цьому, з наведених заявником доводів жодним чином не вбачається, що суддя ОСОБА_6 є упередженою чи такою, що дала підставі сумніватися в її неупередженості та безсторонності.

Статтею 129 Конституції України закріплено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Положення ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачає, що здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, неупередженість судді при розгляді справи презюмується, що викладено у рішеннях по справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко та Мартиненко проти України».

Для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції питання безсторонності судді має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, Європейським судом визначено про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності ( «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 та 30; «Ветштайн проти Швейцарії» № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-ХІІ. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду ( «Пуллар проти Сполученого Королівства» від 10 червня 1996 року, п.38).

У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов висновку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм. У зазначеному рішенні ЄСПЛ нагадав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.

Так, враховуючи, що заявлений адвокатом ОСОБА_4 відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про упередженість судді ОСОБА_6 та інших підстав, що передбачені ст. 75 КПК України, заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_4 , поданої в інтересах потерпілого ОСОБА_5 , про відвід судді ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, - відмовити.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1