Справа № 688/2244/18
Провадження № 1-кп/675/40/2019
У Х В А Л А

"27" грудня 2019 р. м. Ізяслав

Ізяславський районний суд Хмельницької області в складі: головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора - ОСОБА_5 , представника потерпілої адвоката ОСОБА_6 , обвинувачених - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , захисників - адвокатів ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ізяслав клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 у кримінальному провадженні № 0000153 про обвинувачення

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 189 ч. 2, ст. 186 ч. 2, ст. 357 ч. 3, ст. 149 ч. 2, ст. 263 ч. 2 Кримінального кодексу України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 357 ч. 3, ст. 149 ч. 2 Кримінального кодексу України,

в с т а н о в и в :
На розгляді в Ізяславському районному суді Хмельницької області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Прокурор ОСОБА_5 заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 , посилаючись на те, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Заслухавши доводи прокурора, представника потерпілого ОСОБА_6 , який підтримав клопотання щодо продовження строку тримання під вартою на 60 днів ОСОБА_8 , обвинуваченого ОСОБА_8 , захисника ОСОБА_9 , які заперечують проти задоволення клопотання прокурора, посилаючись на відсутність зазначених прокурором ризиків та необґрунтованість пред`явленого обвинувачення, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Ухвалою суду від 13 листопада 2019 року продовжено строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_8 по 11 січня 2020 року включно. До спливу цього строку судове провадження з об`єктивних причин завершити не представляється можливим, оскільки у даному провадженні ще не досліджені всі письмові докази та не допитані усі свідки.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

У розділі ІІ КПК України викладено положення про заходи забезпечення кримінального провадження, серед них запобіжні заходи, приписи щодо яких регламентовано главою 18 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. Метою запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з матеріалів провадження, до ОСОБА_8 було застосовано та продовжено йому вказаний запобіжний захід з метою запобігти тому, що він може переховуватися від суду, а також незаконного впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, які ще не допитані, тобто перешкоджати кримінальному провадженню.

Так, згідно з вимогами п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_8 обвинувачується, зокрема, у вчиненні особливо тяжкого злочину, за попередньою змовою групою осіб, за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк до 12 років.

Дії, що ставляться ОСОБА_8 у провину, носять значний суспільно небезпечний характер, що свідчить про наявність справжнього суспільного інтересу.

Крім того, ОСОБА_8 не одружений, дітей не має, не має офіційного місця роботи в Україні, до затримання працював у Республіці Польща.

У даному кримінальному провадженні судовий розгляд не завершений, не допитані усі свідки та не досліджені усі письмові докази.

На переконання суду, зазначені обставини в своїй сукупності свідчать про те, що відсутні підстави для відмови в продовженні строку запобіжного заходу, як на тому наполягає сторона захисту, оскільки таке рішення не зможе запобігти ризикам, які продовжують існувати на даній стадії судового розгляду.

Саме продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого, на думку суду, відповідає охороні прав і інтересів як суспільства, так і потерпілої, що не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Тому строк тримання під вартою обвинуваченого необхідно продовжити на 60 днів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 194, 197, 199, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В и в :
Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 357 ч. 3, ст. 149 ч. 2 КК України, по 24 лютого 2020 року включно.

У разі внесення застави, визначеної ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 22 серпня 2017 року, термін дії покладених на ОСОБА_8 обов`язків: не відлучатись без дозволу суду з населеного пункту за місцем проживання; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; прибувати за кожним викликом до суду, визначити строком на два місяці з дня внесення застави. У разі невиконання цих обов`язків застава звертається в дохід держави.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження і направити начальнику ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через Ізяславський районний суд Хмельницької області протягом семи днів з дня її оголошення, а обвинуваченими - протягом семи днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3