Справа № 404/2898/20
Номер провадження 1-кс/404/890/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2020 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, по кримінальному провадженню 0002998, стосовно:

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кіровограді, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, без утриманців, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, за правилами статті 89 КК України вважається таким, що судимостей не має, стосовно якого Кіровським районним судом м. Кіровограда вирішується два обвинувальні акти по п`яти епізодам за ч. 3 ст. 185 та ч. 2 ст. 190 КК України,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч.3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_6 , якому 14.05.2020 року вручено повідомлення про підозру, в тому, що він вночі 23.04.2020 року проник до приміщення підвального приміщення, розташованого в під`їзді АДРЕСА_2 , звідки таємно викрав майно, належне ОСОБА_7 , чим спричинив останньому матеріальну шкоду.

Крім того, 10.05.2020 року приблизно о 22-00 год. ОСОБА_6 проник до гаражного приміщення, яке розташоване по АДРЕСА_3 , звідки таємно викрав майно, належне ОСОБА_8 .

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали, просять застосувати підозрюваному запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Підозрюваний і захисник заперечує проти запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, просить застосувати йому запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи: огляду місця події, огляду предмету, допиту свідків та потерпілих, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_6 за ч.3 ст. 185 КК України.

Суто з об`єктивних причин, у перші дні від початку цього досудового розслідування, слідчий суддя не має можливості дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перераховані обставини є завданням судового розгляду. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконано слідчим з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.

Так, злочин, по якому пред`явлено повідомлення про підозру ОСОБА_6 передбачає покарання понад п`ять років позбавлення волі. Інкримінований злочин є: тяжким, умисним, корисливим. Посягає на суспільні інтереси - проти власності, шкоду не відшкодовано.

Перелічені обставини істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Дії підозрюваного характеризуються як заздалегідь сплановані, обдумані, вчинені із заздалегідь підшукуваним знаряддям вчинення злочину, в нічний час.

Підозрюваний не заперечує, що він в інших кримінальних провадженнях обвинувачується ще за п`ятьма тотожними епізодами.

Підозрюваний визнав, що він вчини ще чотири епізоди таємних викрадень з проникненням, але слідчий ще не встиг пред`явити по ним повідомлення про підозру.

Слідчий з прокурором не встигають розслідувати дії ОСОБА_6 , які мають ознаку злочинного промислу.

Підозрюваний ігнорує правила мирного володіння майном, втрачає сталі соціальні зв`язки, не має законного джерела одержання доходу чи/або заробітної плати. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним до шести років позбавлення волі, є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду. За таких умов, вважаю, що підозрюваному не може бути застосований більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, через наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

У даному конкретному випадку існують реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст.2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

На виконання п.2 ч.2 ст.183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_6 після обставин, в яких він підозрюється, залишив місце пригоди, одразу розпорядився викраденим майно, таким чином, свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі.

У разі застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для впливу на потерпілих/свідків, знищенню чи перетворенню доказів, що ускладнить і затягне досудове розслідування. Обізнаність про місце проживання потерпілих є підставою для початку незаконного впливу на них. Перебуваючи на волі без законного джерела доходу, є приводом для вчинення нових корисливих кримінальних правопорушень або не з`явитись до слідчого і в суд. Тримання під домашнім арештом, не здатне забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

ОСОБА_6 підозрюється у тяжкому злочині, не пов`язаному із застосуванням насильства, тому згідно п.1 ч.4 ст.183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити мінімальний розмір застави встановлений Законом станом на перше січня 2020 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінального провадження, кількість і тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, його минуле та соціальні зв`язки, правильним буде визначити підозрюваному саме такий розмір застави, як то вимагають положення п.п.1-3 ч. 5 ст.182 КПК України.

Відповідно до ст.209 КПК України, моментом фактичного затримання ОСОБА_6 буде вважатись час проголошення цієї ухвали, тобто з 13 години 00 хвилин, 19 травня 2020 року.

Повідомлення про підозру ОСОБА_6 отримав 14 травня 2020 року, тому два місяці досудового розслідування закінчується 14 липня 2020 року, саме до цього дня може бути застосований запобіжний захід.

Наявність родини не зупиняло підозрюваного від вчинення ним попередніх злочинів, тому ця обставина не попередить ризиків , передбачених ст.. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на п`ятдесят сім днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , рахувати з 13 години 00 хвилин, 19 травня 2020 року.

Застосований запобіжний захід-тримання під вартою ОСОБА_6 припиняє свою дію о 13 годині 00 хвилин, 14 липня 2020 року.

Визначити ОСОБА_6 двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 42 040 грн. (сорок дві тисячі сорок гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_6 по клопотанню 404/2898/20; 1-кс/404/890/20, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».

У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 - прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками, носити електронний засіб контролю. Попередити підозрюваного ОСОБА_6 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених на підозрюваного при обранні запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1