Справа № 953/1263/20
н/п 1-кс/953/913/20
"28" січня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
Встановлено, що до СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області звернувся ОСОБА_4 із заявою про вчинення щодо нього шахрайських дій.
Відповідно до даних Головного управління ДПС у Харківській області Державної податкової служби України (додаток до листа ГУ ДПС у Харківській області №5069/20-40-56-12-19 від 11.11.2019) у ТОВ «Альтернатива» маються такі відкриті рахунки: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 в Харківській філії ГРУ АТ КБ «Приватбанк», МФО 351533.
Прокурор, посилаючись на вимоги ст. 170 КПК України, з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), просить накласти арешт на вказане майно.
Прокурор до судового засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, просив задовольнити клопотання.
Відповідно до ч.2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, клопотання слідчого про арешт майна, розглядається без повідомлення власника майна.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, приходить до наступного.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Так, підставами накладання арешту на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Альтернатива», прокурор зазначає надходження до органу досудового розслідування від потерпілого ОСОБА_4 цивільного позову про відшкодування майнової шкоди, завданої злочинними діями ОСОБА_5 , який є керівником ТОВ «Альтернатива», та ОСОБА_6 , яка є заступником керівника ТОВ «Альтернатива» та заяви про вжиття заходів щодо забезпечення цивільного позову та накладення арешту на все майно та банківські рахунки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ТОВ «Альтернатива».
Але із клопотання не вбачається, чи набула будь-яка особа статусу підозрюваного, обвинуваченого, що давало б підстави визначити хто саме несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінальним правопорушенням.
Інших доказів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання щодо підстав і мети арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України, не надано.
Таким чином, слідчий суддя вважає клопотання не обґрунтуваним та не доведеним
За змістом положень ч.1 ст.173 КПК України, обов`язок надання доказів необхідності арешту покладений на особу, яка подає клопотання про арешт майна, а слідчий суддя зобов`язаний відмовляти у задоволенні цього клопотання в разі, якщо доказів про необхідність арешту майна не буде надано автором клопотання.
Отже, враховуючи вищевикладене, підстави для задоволення клопотання про арешт вказаного майна - відсутні.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч.4 ст.107 КПК України.
Керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
у х в а л и в :
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1