Справа № 212/3164/20
У Х В А Л А

12 травня 2020 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , яке погоджено з прокурором Криворізької місцевої прокуратури № 2 Дніпропетровської області ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні 0000979 від 09.05.2020 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, з повною загально середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, інвалідності не має, раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника - адвоката ОСОБА_6 , -

ВСТАНОВИВ:

11.05.2020 року до слідчого судді звернувся слідчий СВ Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 з вищезазначеним клопотанням, в обґрунтування якого зазначено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до санкції ч. 2 ст. 186 КК України карається позбавленням волі на строк від чотирьох до шести років, враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 за місцем реєстрації не проживає, не має постійного місця роботи, не одружений, неповнолітніх та малолітніх дітей на утриманні не має, дає достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 діб.

В судовому засіданні прокурор на задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою наполягав, просив задовольнити з підстав, викладених в клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 вказав, що вину визнав повністю, просив обрати менш суворий запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 , просив обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

У відповідності до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини за якими обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

При вирішенні клопотання про обрання запобіжного заходу суд враховує, що ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, який відноситься до категорії тяжких злочинів, має постійне місце проживання та реєстрацію, проживає з батьком, що вказує на міцність соціальних зв`язків. ОСОБА_5 раніше не судимий, відсутні відомості про притягнення його до адміністративної відповідальності, за місцем проживання характеризується позитивно. Зі слів, підозрюваний працює але без належного оформлення, дана обставина досудовим слідством не перевірена, суду не надані інші докази що характеризують підозрюваного.

З урахуванням того, що підозрюваний має постійне місце проживання, має місце реєстрації, родину, зазначене вказує на наявність міцних соціальних зв`язків, приймаючи до уваги спосіб вчинення злочину у якому підозрюється ОСОБА_5 , а також відсутність постійного доходу та тяжкості покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, слідчий суддя, приходить до переконання, що наявні достатні дані вважати, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення та ухилитися від суду.

Прокурором не доведено наявність інших ризиків, які враховуються при обрання запобіжного заходу. У зв`язку з чим, слідчий суддя вважає за можливе обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою.

Відповідно до положень п. 39 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Хайредінов проти України» від 14 жовтня 2010 року, існує презумпція на користь звільнення. Суд постійно зазначав у своїй практиці, що другий аспект пункту 3 статті 5 Конвенції не надає судам вибір між притягненням обвинуваченого до відповідальності в розумний строк та тимчасовим його звільненням під час провадження. До засудження обвинувачений має вважатися невинним і мета цього положення, по суті, вимагає його тимчасового звільнення з-під варти, як тільки його подальше тримання під вартою перестає бути обґрунтованим, рішення у справі «Власов проти Росії», пункт 104, від 12 червня 2008 року.

На підставі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. З огляду на вказане та з урахуванням показів свідка ОСОБА_7 , батька підозрюваного, який вказав, що він має вплив на сина та на даний час забезпечує його усім необхідним, слідчий суддя доходить висновку про обрання підозрюваному цілодобового домашнього арешту за місцем його реєстрації, що може в повній мірі запобігти вказаним ризикам із покладенням обов`язків на підозрюваного передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в межах строків досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183, 193- 196, 372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - відмовити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 12 липня 2020 року, включно.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , цілодобово, залишати житло за адресою місця реєстрації: АДРЕСА_1 , та зобов`язати останнього прибути до місця свого проживання, здати слідчому на зберігання паспорти та прибувати за кожною вимогою до слідчого чи суду.

З метою перевірки та контролю за поведінкою підозрюваного ОСОБА_5 , покласти на Покровський ВП КВП ГУНП України в Дніпропетровській області обов`язки щодо проведення перевірок за місцем мешкання останнього.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою осіб, які перебувають під домашнім арештом, мають право з`являтися в їх житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на них зобо в`язань, використовувати електроні засоби контролю.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Строк дії ухвали до 12 липня 2020 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1