Справа №463/2609/20
Провадження №1-кс/463/1567/20
У Х В А Л А

24 березня 2020 року слідчий суддя Личаківський районний суд м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого Личаківського відділу поліції Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , що погоджене прокурором Личаківського відділу Львівської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000237 від 10 лютого 2020 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

ВСТАНОВИВ:

слідчий звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Клопотання мотивує тим, що останній підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України у кримінальному провадженні №0000237, а саме в тому, що він 05.02.2020 року, у вечірній час у точно не встановлений час, перебуваючи на автобусній зупинці за адресою м. Львів, вул. Личаківська, 201, що навпроти супермаркету «АТБ», в групі з невстановленою досудовим розслідуванням особою, нанесли декілька ударів кулаком потерпілому ОСОБА_7 в обличчя, від чого останній присів, після чого невстановлена досудовим розслідуванням особа витягнула із кишені куртки потерпілого ОСОБА_8 чоловічий гаманець чорного кольору вартістю 200 грн. в якому знаходились: банківська карта «Приват банку», посвідчення учасника ліквідації на ЧАЕС видане на ім`я потерпілого, технічний паспорт на автомобіль марки «ВАЗ 2107» ДНЗ 798-21ТС, а ОСОБА_5 витягнув із кишені потерпілого мобільний телефон марки «Самсунг J1» імеі1 НОМЕР_1 , імеі2 НОМЕР_2 чорного кольору вартістю вартістю 800 грн., в селіконовому чехлі чорного кольору вартістю 100 грн. в якому знаходились сім карти мобільного опратора рухомого зв`язку «Vodafon» із абонентським номером НОМЕР_3 та НОМЕР_4 на рахунку яких грошових коштів не було і в такий спосіб відкрито заволоділи чужим майном, після чого з місця події скрилися.

Про підозру у вчиненні вказаного злочину ОСОБА_5 повідомлено 23.03.2020 року. З врахуванням обставин кримінального правопорушення, у слідства є достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення. Просить врахувати, що останній не працює, не одружений, не має постійного місця проживання, неодноразово судимий. Окрім того, інший співучасник не затриманий, його особа встановлена, а тому є загроза перешкоджанню слідству, зокрема спілкування обох співучасників і вироблення єдиної позиції захисту. А тому вважає, що лише запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження, для забезпечення виконання з ним процесуальних рішень, більш м`який запобіжний захід унеможливить запобігання вказаним ризикам. При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просить не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненому із застосуванням насильства.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Пояснив, що на його думку необхідність взяття під варту підозрюваного є обґрунтованою та підтверджується матеріалами клопотання, менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Підозрюваний відносно обґрунтованості підозри заперечень не навів, участь у інкримінованому злочині не заперечує. При цьому ствердив, що постійного місця проживання у м. Львові не має, вважає, що батьки його до себе не впустять.

Захисник вважає, що підозра не достатньо обґрунтована, з врахуванням пояснень підзахисного від вважає, що його діяння кваліфіковано не правильно. Щодо запобіжного заходу, то вважає, що йому може бути обраний більш м`який запобіжний захід,

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

З матеріалів подання вбачається, що в провадженні слідчих органів перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування №0000237 від 10 лютого 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України. Про підозру у вчиненні даного злочину ОСОБА_5 повідомлено 23.03.2020 року.

У відповідності до положень ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності до п. с ч.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема: c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення;

Як бачимо, одною з підстав правомірного обмеження права на свободу й особисту недоторканність у кримінальному провадженні є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово тлумачив термін «обґрунтована підозра» і робив висновки про наявність чи відсутність такої у конкретних справах. Так, у справі «К.-Ф. проти Німеччини» 27.11.1997 року (заява №144/1996/765/962) ЄСПЛ знову наголошував, що обґрунтованість підозри, наявність якої має служити підставою для арешту, є невід`ємним елементом запобіжної гарантії проти свавільного арешту й затримання й що це передбачено п. «с» ч.1 ст.5 Конвенції. Наявність «обґрунтованої підозри» означає, що вже існують факти або інформація, які спроможні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа ймовірно вчинила правопорушення.

При розгляді даного подання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що слідчий та прокурор довів обґрунтованість підозри висунутої підозрюваному. Слідчий суддя також враховує, що сам підозрюваний висунуту підозру не оспорює, доводи захисту про неправильність кваліфікації діяння особи на цій стадії судом не може перевірятися. Окрім того, обґрунтованість підозри доводиться показаннями потерпілого, протоколами слідчих дій, в тому числі протоколом допиту свідка, який підтвердив продаж йому мобільного телефону, який викрадено у потерпілого підозрюваним.

Згідно положень ст.177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

При обранні запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора про те, що існують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Зокрема, обґрунтованими є доводи слідчого про те, що підозрюваний може переховуватись від досудового слідства і суду, чи продовжити злочинну діяльність, впливати на потерпілого та свідків, оскільки йому інкримінується вчинення тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 6 років, він раніше судимий, на даний час не працює, постійного місця проживання та реєстрації не має у м. Львові і сам підтвердив, що по місцю реєстрації він тривалий час не проживав і батьки його до себе не пустять. Окрім цього, слідчий суддя враховує, що інша особа, яка причетна до скоєння інкримінованих дій на даний час не встановлена, а тому не виключається спілкування із нею і в такий спосіб перешкоджання слідству.

Відповідно до положень ч.ч.3, 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Разом з тим,слідчий суддя погоджується із доводами слідчого, що особа підозрюється у скоєнні злочинів за ч.2 ст.186 КК України із застосування насильства, що є небезпечним для життя чи здоров`я особи, що підтверджено висновком судово-медичної експертизи, а тому при обранні запобіжному заходу у виді тримання під вартою, розмір застави у відповідності до положень ч.4 ст.183 КПК України визначати не слід.

Враховуючи наведені вище обставини, прихожу до переконання, що до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід тримання під вартою без визначення розміру застави.

Керуючись вимогами статей 177, 178, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:

клопотання слідчого задоволити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Львівській установі виконання покарань (№19) Управління Державної пенітенціарної служби України у Львівській області без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з моменту проголошення ухвали о 15.45 год. 24 березня 2020 року.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 30 березня 2020 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1