11.02.2020
справа № 642/1013/18
провадження № 1-кс/642/244/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 лютого 2020 року Ленінський районний суд міста Харкова (діє на підставі п.3 розділу ХІІ прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 30.09.2016р.) у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
представника заявника ОСОБА_3
представників АТ «Українська залізниця» - ОСОБА_5 , ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харків клопотання представника заявника ФОП ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна, -
встановив:
В обґрунтування клопотання зазначено, що ФОП ОСОБА_7 не брав участі під час розгляду питання про накладення арешту. Також посилається на те, що предметом кримінального посягання були грошові кошти у безготівковій формі, а арешт накладався на майно у вигляді рейкошпальної решітки. В матеріалах провадження відсутні будь-які документи первинного обліку від РВ «Південна залізниця», які б у дійсності підтверджували факт реального переміщення рейкошпальгої решітки РШР-50 зі станції Артемівка Харків-сортувальної колійної машинної станції №131 саме до території станції «Золотишине» (19 колія) в м. Горішні Плавні Полтавської області. За півтора роки після арешту майна, всупереч положенням КПК України, органом досудового розслідування не вчинено жодних дій для підтвердження обставин заволодіння грошовими коштами ФОП ОСОБА_7 . Крім того, жодних слідчих/розшукових дій із арештованим майном не вчиняється. Також зазначає, що рішеннями, винесеними судами у господарських справах, та які всі підтримані Верховним Судом підтверджено власність ФОП ОСОБА_7 на майно, на яке накладено арешт, так і обов`язок РФ «Південної залізниці» повернути цю рейкошпальну решітку на користь заявника. Вирок Ленінського райсуду м. Харкова відносно ОСОБА_10 був скасований, справу повернуто на додаткове розслідування, а в подальшому за постановою прокурора справу відносно ОСОБА_10 за ст.ст.358, 366 КК України закрито у зв`язку з відсутністю у діях останнього складу кримінальних правопорушень. Тому вважає, що відпали всі підстави у подальшому застосуванні арешту майна.
Адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання.
Прокурор у судовому засіданні заперечував проти скасування арешту.
Представники АТ «Українська залізниця», як утримувачі арештованого майна, проти задоволення клопотання заперечували зазначаючи на його доказову базу для кримінального провадження як еквівалент грошових коштів яких протиправно позбавили ФОП ОСОБА_7 ..
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані докази, вважає його таким, що не підлягає задоволенню.
Згідно вимог ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено не обґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.
Як встановлено судом, слідчі дії тривають. Обставини, що були підставою для накладення арешту на тимчасово вилучене майно не змінились.
Заявником не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як вбачається з ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 23.07.2018 року накладено арешт на майно з підстав необхідності забезпечення збереження речових доказів та незастосування тимчасового позбавлення можливості будь-яких осіб відчужувати це майно, може призвести до зникнення, втрати, пошкодження вказаних предметів, які є важливими речовими доказами по кримінальному провадженню, що може перешкодити встановленню істини по справі.
Слідчий суддя зазначає, що станом на момент розгляду клопотання про скасування арешту майна відсутні відомості про те, що арештоване майно не є речовими доказами в рамках кримінального провадження, а також, що необхідність в подальшій дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, а навпаки згідно до матеріалів кримінального провадження арештоване майно визнано речовими доказами.
За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що оскільки досудове слідство триває, кримінальне провадження не закрите, існує необхідність арешту майна на даний час з метою забезпечення збереження речових доказів, а тому клопотання про скасування арешту майна є передчасним та в його задоволенні слід відмовити.
Керуючись ст.174 КПК України, -
Клопотання представника заявника ФОП ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна залишити без задоволення як передчасне.
Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів безпосередньо до апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1