Справа № 202/3145/20
Провадження № 1-кс/202/4439/2020
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А ЛА

17 червня 2020 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000268 від 15.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернувся з погодженим із прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 клопотанням, в якому просить накласти арешт на пару жіночих довгих перчаток, пару коротких шкіряних перчаток, ключі від автомобілю Опель, флеш-носій, 8 патронів, паспорт громадянина України та паспорт громадянина України для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дане клопотання підлягає поверненню прокурору за наступних підстав:

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з частиною 2 статті 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Отже, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна має бути наведено обґрунтування необхідності арешту майна, а також зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

Клопотання слідчого про арешт майна вказаним вимогам не відповідає.

У клопотанні слідчим не зазначено власника чи володільця речей, на які він просить накласти арешт.

Як вбачається з матеріалів клопотання, обшук проводився в житлі за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 . Поряд із цим, вказане нерухоме майно належить на праві приватної власності ОСОБА_5 .

Зазначені обставини унеможливлюють самостійно визначити слідчим суддею дійсного власника або володільця речей, на які слідчий просить накласти арешт, а також особу, чиї права будуть обмежені накладенням арешту.

Також клопотання не містить обґрунтування необхідності арешту вилученого під час обшуку автомобіля та інших речей.

У клопотанні не зазначено, яке доказове значення мають вилучені речі для кримінального провадження, тобто їх відповідність критеріям, визначеним статтею 98 КПК України.

За змістом положень ч. 2 ст. 64-2 КПК України права третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду з клопотанням про арешт майна.

Таким чином, прокурор наділений повноваженнями щодо звернення до суду з відповідним клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна.

Відповідно до частини третьої статті 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи, що клопотання слідчого про арешт майна не відповідає приписам статті 171 КПК України, його необхідно повернути прокурору для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з часу отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000268 від 15.02.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, повернути прокурору відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 для усунення недоліків протягом сімдесят двох годин з часу отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1