465/4553/19
1-кс/465/664/20
У Х В А Л А
Іменем України

07.04.2020 року м. Львів

Франківський районний суд м.Львова, у складі судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 розглянувши заяву представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002088 від 07 серпня 2019 року,-

в с т а н о в и в :

До суду надійшла заява представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002088 від 07 серпня 2019 року.
Свою наяву мотивує тим, що у СВ Франківського ВП ГУ НП у Львівській області проводиться розслідування у кримінальному провадженні № 0002088 за ч.3 ст.190 КК України, де потерпілим визнано ОСОБА_3 . Представником потерпілого подавалось клопотання слідчому про необхідність проведення слідчої дії - допиту слідчого судді Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 з питань, пов`язаних з проведенням досудового слідства та фабрикацією доказів. У зв`язку з бездіяльністю слідчого щодо нерозгляду клопотання представником потерпілого було подано скаргу слідчому судді Франківського районного суду м. Львова, яка згідно автоматичного розподілу була визначена для розгляду слідчому судді ОСОБА_5 23.03.2020 р. слідчий суддя ОСОБА_5 подав заяву про самовідвід, оскільки скарга торкалась вирішення питання щодо допиту саме судді ОСОБА_5 .
Автоматичним розподілом справа була передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_6 , яка також подала заяву про самовідвід і справа була перерозподілена слідчому судді ОСОБА_7 .
Разом з тим, у цьому ж кримінальному провадженні № 0002088 представником потерпілого 02.04.2020 р. було подано до Франківського районного суду м. Львова клопотання про скасування арешту, однак, незважаючи на вищенаведені обставини, автоматичним розподілом було передано судді ОСОБА_5 .
Заявник у судове засідання не з`явився, а тому вважаю за можливе заяву розглядати у його відсутності
Згідно з ч. 4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється. Виходячи з наведеного фіксування технічними засобами не здійснюється.

Суддя ОСОБА_1 , розглянувши заяву представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002088 від 07 серпня 2019 року, дійшла до висновку, що заява про відвід підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно скарги представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 від 23 березня 2020 року звернувся до слідчого судді з скаргою на бездіяльність слідчого в якій останній просить зобов`язати слідчого СВ Франківського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_8 розглянути та задоволити клопотання представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002088 від 07 серпня 2019 року про допит в якості свідка слідчого судді Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сімї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 4) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом. Статтею 2 цього закону передбачено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Згідно з ч. 1 ст. 7 вказаного вище закону, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, відображеної, зокрема, в рішеннях у справі "Фей проти Австрії", "Ветштайн проти Швейцарії", "Пуллар проти Сполученого Королівства", "Білуха проти України", наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.
В рішеннях у справах "Ветштайн проти Швейцарії" та "Ферантелі та Сантанжело проти Італії", Європейським судом з прав людини висловлювалась позиція, згідно якої при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною.
Враховуючи, що у даному кримінальному провадженні потерпілою стороною ставиться питання про допит слідчого судді ОСОБА_5 саме з питань, пов`язаних з наявністю чи відсутністю документів, які могли слугувати підставою для накладення арешту на квартиру, яка належала потерпілому, то така обставина виключає можливість безстороннього та об`єктивного розгляду клопотання представника потерпілого слідчим суддею, заява про відвід слідчого судді ОСОБА_5 підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 369-372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

заяву представника потерпілого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 від розгляду клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002088 від 07 серпня 2019 року- задоволити.
Слідчого суддю Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_5 відвести від розгляду клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0002088 від 07 серпня 2019 року.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч.1 ст.392 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1