Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/51/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.01.2020 м. Київ
Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000038 від 04.01.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -
ВСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Клопотання обґрунтовується тим, що у провадженні СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000038, дані щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідуваннь 04.01.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Так, 05 січня 2020 року органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Тростянець, Вінницької області, громадянина України, з середньою освітою, військовозобов`язаного, тимчасово не працюючого, не одруженого, який не має на утриманні осіб, які потребують піклування, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого за ч. 2 ст. 185 КК України, про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України за наступних обставин.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 04.01.2020 р. приблизно о 02 год. 00 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у приміщенні кафе «Шинок», за адресою: м. Київ, вул. Н.Ужвій, 1, у стані алкогольного сп`яніння, вступив у словесний конфлікт з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння. В ході словесного конфлікту, ОСОБА_7 разом із ОСОБА_5 вийшли із приміщення кафе на вулицю. В цей час у ОСОБА_5 , на ґрунті особистої неприязні, яка виникла під час словесного конфлікту, виник злочинний умисел, спрямований на заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел, знаходячись по АДРЕСА_3 , приблизно о 02 год. 10 хв., перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, ОСОБА_5 , діючи умисно, з метою нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , тримаючи в правій руці ніж, поруч із приміщенням кафе «Шинок», наблизившись до ОСОБА_7 , почав із ним бійку, в ході якої ножем наніс декілька ударів в область тулуба останнього чим спричинив умисне тяжке тілесне ушкодження. Після цього, ОСОБА_8 покинув місце вчинення злочину.
Відповідно до довідки виданої Міською клінічною лікарнею швидкої медичної допомоги міста Києва від 04.01.2020 р., у потерпілого ОСОБА_7 виявлено тілесні ушкодження: колото-різане торакоабдональне поранення внеплевральне грудної клітини зліва з ушкодженням діафрагми, яке відноситься до тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.
Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , своїми умисними діями, які виразилися в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КК України.
Під час проведення слідчих (розшукових) дій по вказаному кримінальному провадженні здобуто достатніх даних підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КК України, що підтверджується наступними доказами: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію; протоколом огляду місця події від 04.01.2020 р.; довідкою № 292 від 04.01.2020 р. Міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги м. Києва; протоколом огляду місця події від 04.01.2020 р.; протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_5 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; повідомленням про підозру ОСОБА_5 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_7 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_12 .
Також, слідчим зазначено, що відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення з огляду на наступне.
На той факт, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду вказує те, що з метою уникнення покарання, усвідомлюючи невідворотність, тяжкість та реальність покарання за вчинений злочин підозрюваний намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду. Цей ризик повністю підтверджений, оскільки, з місця вчинення злочину підозрюваний одразу ж втік. Також, на сьогоднішній день підозрюваний ОСОБА_5 перебуває в активному розшуку органом досудового розслідування Національної поліції за місцем реєстрації та існує Ухвала слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 25.07.2019 р. про надання дозволу на затримання з метою приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . Крім цього, підозрюваний офіційно не працює, не навчається, не має міцних соціальних зв`язків, зареєстрований в іншій області України, в місті Києві тимчасово мешкав у знайомої.
На той факт, що підозрюваний буде незаконно впливати на потерпілого та свідків, вказує те, що злочин вчинено із застосуванням насильства, яке пов`язане, зокрема, із спричиненням численних тілесних ушкоджень потерпілому. Крім цього, підозрюваний знає особи свідків, оскільки його співмешканка перебуває у дружніх стосунках із ними, знає де останні проводять свій вільний час, таким чином, може протиправно впливати на потерпілого та свідків з метою зміни ними їх показань, безпосередньо вчиняючи тиск на останніх.
Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, то ОСОБА_5 вчинив злочин пов`язаний із застосуванням насильства, тобто, характер інкримінованих дій свідчить про низький рівень правосвідомості підозрюваного, який користуючись фізичною перевагою, застосував силу відносно іншої особи. Також, підозрюваний зловживає спиртними напоями, слід зауважити, що злочин вчинений саме під час вживання спиртного. Крім того, підозрюваний раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за майнові злочини, але на шлях виправлення не став та належних висновків для себе не зробив, на сьогоднішній день перебуває в розшуку органом досудового розслідування Національної поліції за місцем реєстрації за скоєння злочину передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.
Більш м`які запобіжні заходи застосовані до підозрюваного ОСОБА_5 можуть призвести до продовження злочинної діяльності, нададуть змогу продовжувати переховуватись від органів досудового розслідування та негативно впливати на розслідування даного кримінального провадження.
З урахуванням наведених підстав в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним в клопотанні ризикам. Вказаним ризикам може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Злочин, у якому підозрюється ОСОБА_5 вчинений із застосуванням насилля над особою, у зв`язку з чим досудове слідство просить не застосовувати щодо підозрюваного заставу.
Прокурор ОСОБА_3 , який здійснює процесуальне керівництво в зазначеному кримінальному провадженні, у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_4 та підозрюваний ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечували.
Вивчивши матеріали клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, суд дійшов наступних висновків.
Встановлено, що ОСОБА_5 є підозрюваним у кримінальному провадженні № 0000038, дані щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідуваннь 04.01.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
Згідно зі ст. 12 КК України зазначене кримінальне правопорушення віднесене до тяжкого, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
Відповідно до положень статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Крім того, згідно з частиною першою ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
У рішенні Нечипорук і Йонкало проти України, обґрунтована підозра означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
Слідчий суддя вважає, що досліджені в судовому засіданні додані до клопотання документи, на даний час, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні інкримінованого йому у провину кримінального правопорушення та які не викликають розумних сумнівів у цьому, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_5 органом досудового розслідування.
Також, судом встановлено, що ОСОБА_5 раніше судимий за ч. 2, 185 КК України. А тому, є підстави вважати, що підозрюваний, з огляду на тяжкість можливої відповідальності, може переховуватись від органів досудового розслідування, виїхати за межі території України, оскільки підозрюваний з місця вчинення злочину втік; перебуває в розшуку та існує Ухвала про надання дозволу на затримання з метою приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . Крім цього, підозрюваний офіційно не працює, не навчається, не має міцних соціальних зв`язків.
Актуальним також є ризик того, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може вливати на потерпілого та свідків з метою зміни своїх показань, оскільки підозрюваний знає особи свідків, його співмешканка перебуває у дружніх стосунках із ними, знає де останні проводять свій вільний час, таким чином, може протиправно впливати на потерпілого та свідків з метою зміни ними їх показань, безпосередньо вчиняючи тиск на останніх.
Також суд вважає доведеним ризик того, що ОСОБА_5 вчинить інше кримінальне правопорушення, оскільки останній вчинив злочин пов`язаний із застосуванням насильства, зловживає спиртними напоями, злочин вчинений саме під час вживання спиртного. Крім того підозрюваний раніше притягувався до кримінальної відповідальності за майнові злочини, але на шлях виправлення не став та належних висновків для себе не зробив.
Таким чином, в судовому засіданні достовірно встановлено, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Отже, вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його наслідки, соціальну небезпеку вказаного кримінального правопорушення, докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та які дають достатні підстави вважати, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою буде недостатнім.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
Виходячи з встановленого судом, слідчий суддя враховує вимоги статті 29 Конституції України, статті 9 Загальної Декларації прав людини, статті 5 Європейської Конвенції про захист прав людини та основних свобод і статті 12 КПК України, за змістом яких обмеження права особи на свободу й особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках, за встановленою процедурою, а також той факт, що взяття під варту є найбільш суворим запобіжним заходом.
Так, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Разом з тим, у рішенні по справі «W. проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє «прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства».
Також, у рішенні по справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».
Тому, обираючи такий вид запобіжного заходу, як тримання під вартою, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, та приходить до висновку про доцільність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 .
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, слідчим суддею не встановлено.
Також судом вирішувалося питання про можливість вжиття до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу. Так, відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З огляду на той факт, що станом на час розгляду даного клопотання стороною обвинувачення не виконані всі можливі процесуальні дії, зокрема, не вилучено предмет злочину, не проведено експертизи, не визначена роль самого потерпілого у інкримінованому підозрюваному ОСОБА_5 правопорушенні, слідчий суддя визначає розмір застави у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 42040 (сорок дві тисячі сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) із необхідністю у разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він перебуває (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
При цьому необхідно зауважити, що суд ґрунтується на принципі презумпції невинуватості, та не ставить ціллю передбачити можливе покарання за інкриміновані підозрюваному діяння.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000038 від 04.01.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити;
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під строком на 60 діб з моменту затримання, до 03.03.2020 року включно, та помістити його до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
Розмір застави визначити у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 42040 (сорок дві тисячі сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем);
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали;
У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Подільського УП ГУ НП в м. Києві, прокурора та до суду;
- не відлучатися з населеного пункту, в якому він перебуває (м. Київ) без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави;
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави;
Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 підлягає направленню до Київського СІЗО Державної пенітенціарної служби України;
Ухвала слідчого судді діє до 15 годин 11 хвилин 03 березня 2020 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1