№1-кп/755/303/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" червня 2019 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0013582 від 03.10.2017 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України,
за участю прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14 травня 2019 року ОСОБА_3 голошено в розшук, а судове провадження було зупинено до його розшуку.
У подальшому, до суду було надано протокол затримання особи, обвинуваченої у вчинені злочину від 11 червня 2019 року, про те що ОСОБА_3 затримано на підставі вказаної вище ухвали суду про його розшук.

Так, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11 червня 2019 року у вказаному провадженні відновлено судове провадження і призначено судове засідання для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 та для розгляду кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про те, що до ОСОБА_3 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки він, будучи обізнаним з покаранням за вчинений ним злочин може переховуватись від суду, а також, перебував у розшуку. Зокрема, обвинувачений ОСОБА_3 перебуваючи на волі може незаконно впливати на потерпілого, свідків, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом, може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки не має стабільного джерела прибутку. Крім того, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 6 років, тобто не зникли ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_3 поклалися на розсуд суду.

Заслухавши думки учасників судового провадження, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Заслухавши учасників судового провадження, суд вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України наявні, з огляду на специфіку кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винним у вчинених кримінальних правопорушень, а також на конкретні обставини кримінального провадження, його особу та схильність до скоєння нових кримінальних правопорушень.
Крім того, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14 травня 2019 року ОСОБА_3 голошено в розшук, а судове провадження було зупинено до його розшуку, у зв`язку з його неявкою до суду.
Зокрема, відповідно до ухвали Рівненського районного суду Рівненської області від 05 червня 2018 року, ОСОБА_3 оголошено в розшук у кримінальному провадженні за ч. 4 ст. 407, ч. 1 ст. 122 КК України.
Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст. ст. 177, 178, 183 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 1 ст. 125 КК України, які, відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким та невеликої тяжкості, ніде не працює, що може свідчити про те, що він схильний до скоєння нового кримінального правопорушення, перебував у розшуку та може ухилятися від суду.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,оскільки не зникли ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Суд, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 183, 194, 331 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Обрати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Житомирської області, смт Ємільчине, громадянину України, українцю, офіційно не працюючому, одруженому, із середньою освітою, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 08 серпня 2019 року включно.
Строк тримання під вартою ОСОБА_3 рахувати з 11 червня 2019 року з 09 години 00 хвилин, тобто з моменту фактичного затримання.

Суд, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя