Cправа № 127/1835/20
Провадження № 1-кс/127/928/20
У Х В А Л А
Іменем України
28 січня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СУ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області підполковник поліції ОСОБА_3 24.01.2020 звернувся до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділом ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.
Так, в ході досудового розслідування встановлено, що під час огляду місця події 18.01.2020 за своїм місцем проживання по АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_5 із тілесними ушкодженнями насильницької смерті. При цьому було встановлено, що з будинку зникли гроші в сумі 2000 грн.

Під час проведення затримання підозрюваного ОСОБА_6 на підставі ухвали слідчого судді 22.01.2020 при особистому обшуку підозрюваного ОСОБА_6 було вилучено шапку зеленого кольору камуфляжну.

Таким чином, є достатні підстави вважати, що вилучені речі, відповідно до п. 1, 3, ч. 2 ст. 167 КПК України є речовим доказом у кримінальному провадженні, який містить відомості щодо факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вищевказана річ має істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містять сліди злочину та може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час вказаного кримінального провадження.

Арешт зазначеної речі, яка вже вилучена, необхідний для попередження зміни чи знищення її властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ним значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

На підставі викладеного слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, однак 28.01.2020 звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, у якій також зазначив, що вказане клопотання підтримує в повному обсязі.
ОСОБА_6 в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві слідчого ОСОБА_3 від 28.01.2020, про дату, час та місце розгляду клопотання ОСОБА_6 повідомлявся слідчим належним чином.
Суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.
Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що слідчим відділом ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000025 від 18.01.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187, п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що під час огляду місця події 18.01.2020 за своїм місцем проживання по АДРЕСА_1 , виявлено труп ОСОБА_5 із тілесними ушкодженнями насильницької смерті. При цьому було встановлено, що з будинку зникли гроші в сумі 2000 грн.

В межах вказаного кримінального провадження, під час проведення затримання підозрюваного ОСОБА_6 на підставі ухвали слідчого судді 22.01.2020 при особистому обшуку підозрюваного ОСОБА_6 було вилучено шапку зеленого кольору камуфляжну, яка є речовим доказом у даному кримінальному проваджені.

Наведені обставини підтверджуються протоколом затримання особи, на виконання ухвали (вироку) суду від 22.01.2020, постановою про визнання речовим доказом.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказані речі, які були вилучені під час огляду є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містять відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.
Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було виявлене та вилечене в ході затримання підозрюваного ОСОБА_6 22.01.2020, а саме на камуфляжну шапку, яка може містити на собі сліди злочину, являється речовим доказом та підлягає подальшому експертному дослідженню.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого Слідчого віділу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого слідчого віділу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя