Справа № 488/1805/19
Провадження № 1-кп/487/276/20
В И Р О К
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2020 року Колегія суддів Заводського районного суду м. Миколаєва у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000012 за обвинуваченням:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кропивницький, громадянина України, з неповною середньою освітою, не судимого, зареєстрованого в кВ. АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,
В С Т А Н О В И В:
Формулювання обвинувачення визнано судом не доведеним.
ОСОБА_6 обвинувачується в тому, що 18.12.2018 року, приблизно о 23.00 годині, точного часу у ході проведення досудового розслідування встановити не виявилося можливим, між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , у підвальному приміщені будинку АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, виник конфлікт, під час якого у ОСОБА_6 виник умисел на заподіяння смерті ОСОБА_8 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне вбивство, ОСОБА_6 діючи умисно, наніс своєму співмешканцю ОСОБА_8 не менше 4 ударів руками та ногами в область обличчя та тулуба, чим спричинив останньому тілесні ушкодження, у вигляді перелому 4-9 ребра з права, які відносяться до тілесних ушкоджень середнього ступеню тяжкості. В подальшому продовжуючи свій злочинний умисел на вбивство, подолавши супротив ОСОБА_8 , ОСОБА_6 схопив останнього за шию та почав душити, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді перелому під`язикової кістки і хрящів гортані, що призвело до механічної асфіксії, в результаті якої ОСОБА_8 помер.
Дії ОСОБА_6 органом розслідування були кваліфіковані за ч.1 ст.115 КК, умисне вбивство, тобто умисне противоправне заподіяння смерті іншій людині.
В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_6 вину в інкримінованому йому злочині не визнав та пояснив, що він близько одного року проживав у ОСОБА_8 , в підвальному приміщені будинку АДРЕСА_2 конфліктів з ним майже не було, за весь час лише два рази через квартплату. 18.12.2018 року, він прийшов до дому випив близько 200 грамів горілки та ліг спати. Молодожонова на той час в квартирі не було. Прокинувшись в 04.00 ранку він побачив, що ОСОБА_8 мертвий. Злякавшись він не став ні кому про це повідомляти та продовжив проживати в квартирі разом з померлим. Приблизно через 10 днів він зустрів їх спільного з ОСОБА_8 знайомого ОСОБА_9 , якому повідомив про смерть останнього, після чого ОСОБА_9 викликав поліцію. Під час огляду квартири та трупа працівниками поліції він знаходився в квартирі сховавшись за диван. Приблизно через тиждень його затримали за скоєння вбивства ОСОБА_8 . Під час розслідування справи він визнавав вину під тиском погроз працівників поліції.
На підтвердження винуватості ОСОБА_6 в умисному заподіянні смерті ОСОБА_8 державним обвинуваченням надані наступні докази.
Протокол огляду місця події від 02.01.2019 року відповідно до якого у підвальному приміщені будинку АДРЕСА_2 на дивані без ознак життя виявлено труп ОСОБА_8 .
Протокол затримання ОСОБА_6 від 10.01.2019 року, в порядку ст..208 КПК як особи підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення.
Висновок судово медичної експертизи №8 від 27.02.2019 року, відповідно до якого причина смерті ОСОБА_8 невстановлена в зв`язку з процесами гниття. Смерть ОСОБА_8 могла наступити не менш ніж за 10-15 діб на момент дослідження трупа в морзі. При дослідженні трупа встановленні згинальні переломи під`язикової кістки хрящів гортані. З огляду виражених гнильних змін трупа визначити характер зазначених ушкоджень не представляється можливим. Однак, якщо зазначені пошкодження мали прижиттєвий характер, то вони мали б ознаки тяжких тілесних ушкодженні та смерть настала від механічної асфіксії. Виявленні при дослідженні локальні переломи 4-9 ребер справа, при прижиттєвому їх походженні носять ознаки тілесних ушкоджень середнього ступеню тяжкості. При дослідженні м`язів від трупу ОСОБА_8 виявлений етиловий спирт в концентрації 4,56 %, що за звичай відповідає тяжкому ступеню алкогольного сп`яніння, але результат має відносне значення, оскільки м`яз гнилісний.
Протокол проведення слідчого експерименту від 10.01.2019 року проведеного з ОСОБА_6 як з підозрюваним з додатком відео фіксації слідчої дії.
Висновк судово психіатричного експерта №73 від 15.03.2019 року, відповідно до якого ОСОБА_6 психічним захворюванням, розладом психічної діяльності та іншими розладами не страждає в теперішній час та не страждав в період часу до якого відноситься інкриміноване йому діяння. В період часу до якого відноситься інкриміноване йому діяння та на даний час він міг і може усвідомлювати свої дії і керувати ними в повному обсязі.
Допитаний в суді свідок ОСОБА_9 пояснив, що добре знайомий з ОСОБА_6 та померлим ОСОБА_8 , вони разом у трьох періодично вживали алкогольні напої. ОСОБА_6 проживав у ОСОБА_8 , інколи, коли вони вип`ють, ОСОБА_6 з ОСОБА_8 могли посваритися. Ініціатором сварок був ОСОБА_8 , ОСОБА_6 він може охартерезувати як людину спокійну. ОСОБА_8 останній раз живим він бачив перед новим роком, приблизно 2 січня 2019 року він зустрів ОСОБА_6 та запитав його куди зник ОСОБА_8 на що останній повідомив, що помер скоріш за все згорів від горілки, також ОСОБА_6 зазначив, що повідомляти до поліції він не став так як злякався, що саме його звинуватять в смерті останнього. Після цього він негайно повідомив поліцію про смерть ОСОБА_8 . Поліція оглядала квартиру в його присутності.
Допитаний в суді експерт ОСОБА_10 , пояснив, що під час дослідження трупу ОСОБА_8 встановити точний час настання смерті було не можливо у зв`язку з гнилісними змінами тому строком його смерті було зазначено 10-15 діб. При дослідженні були виявлені тілесні ушкодження у виді згинального перелому під`язикової кістки хрящів гортані та ребер з права. Перелом ребер найбільш вірогідно виник від падіння на рівну ребристу поверхню, отримання таких ушкоджень від ударів руками та ногами є маловірним. Згинальний перелому хрящів гортані виникають при здавлюванні гортані. Смерті від асфіксії в такому випадку наступає від 30 до 60 хвилин. Крім того, експерт повідомив, що ще до закінчення проведення експертизи 10.01.2019 року, він був допитаний слідчим, де повідомив останнього про попередні висновки причин смерті ОСОБА_8 .
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази на підтвердження винуватості ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до вимог ст..62 Конституції України Особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не обов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до ст.. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Згідно ст. 84-87 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.
Належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.
Доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.
Недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.
Суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов.
Недопустимими є також докази, що були отримані: з показань свідка, який надалі був визнаний підозрюваним чи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні.
Проте таким вимогам закону надані докази не відповідають
Огляд місця події від 02.01.2019 року, під час якого було виявленно та вилучено труп ОСОБА_8 відбувався у підвальному приміщені будинку АДРЕСА_2 за місцем проживання ОСОБА_8 , його дружини та ОСОБА_6 .
Відповідно до ч.2 ст.237 КПК огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами КПК, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Статтею 233 КПК передбачено, що ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті. Слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 КПК, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.
Частиною 2 ст.234 КПК передбачено, що обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду.
Враховуючи, що державним обвинуваченням не було надано суду доказів законності проникнення до місця проведення огляду, а саме підвального приміщення будинку АДРЕСА_2 , даний доказ у відповідності з вимогами п.1 ч.2 ст.87 КПК є недопустимим.
Що використовуючи принцип «плодів отруєного дерева» також тягне за собою визнання недопустимим доказом висновку судово медичної експертизи №8 від 27.02.2019 року.
Відповідно до протоколу затримання, ОСОБА_6 був затриманий 10.01.2019 року 16.55 годині, в порядку передбаченому ст.. 208 КПК, тобто без ухвали слідчого судді.
Згідно вимог ст.. 208 КПК уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках:
1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення;
2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин;
3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.
В даному випадку, враховуючи, що труп ОСОБА_8 було знайдено 02.01.2019 року, слідчим вимоги приписів кримінально процесуального законодавства дотриманні не були, що свідчить про незаконність затримання ОСОБА_6 .
Відповідно до протоколу, слідчий експеримент було проведено 10.01.2019 року з 19.17 по 20.10 год. у підвальному приміщені будинку АДРЕСА_2 за місцем проживання ОСОБА_8 , його дружини та ОСОБА_6 .
У відповідності з ч.5 ст. 240 КПК слідчий експеримент, що проводиться в житлі чи іншому володінні особи, здійснюється лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, або прокурора, яке розглядається в порядку, передбаченому КПК, для розгляду клопотань про проведення обшуку в житлі чи іншому володінні особи. Проте прокурором не було надано суду ухвали слідчого судді про надання дозволу на проникнення до житла, або дозвіл власника.
Тому даний доказ у відповідності з вимогами п.1 ч.2 ст.87 КПК є недопустимим.
Крім того, відповідно п.1 ч.3 ст. 87 КПК недопустимими є також докази, що були отримані з показань свідка, який надалі був визнаний підозрюваним чи обвинуваченим у цьому кримінальному провадженні.
Як вбачається з протоколу проведення слідчого експерименту він відбувався 10.01.2019 року з 19.17 по 20.10 год., підозра ОСОБА_6 була вручена 11.01.2019 р. тобто враховуючи, той факт, що ОСОБА_11 був затриманий з порушенням вимог ст..208 КПК він не мав правового статусу підозрюваного, таким чином слідчий експеримент фактично було проведено за участю ОСОБА_12 у правовому статусі свідка, що також є підставою для визнання зазначеного доказу недопустимим.
Також суд звертає увагу на те, що слідчий експеримент почався через 27 хвилин після затримання ОСОБА_6 та тривав 53 хвилини. З них слідчий встиг за 17 хвилин роз`яснити ОСОБА_12 та понятим права та провести допит, це при тому що допит ОСОБА_12 займає 6 друкованих аркушів, а загалом протокол 9 аркушів. Дана обставина викликає обґрунтовані сумніви відповідності протоколу фактичним обставинам проведення слідчої дії.
При дослідженні електронного носія запису проведення слідчого експерименту, долученого до матеріалів справи, судом встановлена відсутність файлу з записом даної слідчої дії. А у задоволенні клопотання прокурора про доручення іншого диску, судом було відмовлено на підставі ч.12 ст. 290 КПК, в зв`язку з тим, щоцій доказ не відкривався стороні захисту в порядку ст..290 КПК
Інші докази державним обвинуваченням суду не надавались .
Таким чином, в ході судового розгляду стороною обвинувачення не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_6 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.
Відповідно до ст..62 Конституції України, ст..17 КПК України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, обвинувальний вирок із врахуванням ч.3 ст.373 КПК України не може ґрунтуватися на припущеннях і ухвалюватися лише за умови доведення у ході судового розгляду винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення. Із врахуванням наданих сторонами кримінального провадження доказів, створення судом необхідних умов для реалізації сторонами іх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків , суд тлумачить всі сумніви на користь обвинуваченого і приходить до висновку про недоведеність винуватості ОСОБА_6 поза розумним сумнівом у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, що є підставою для ухвалення виправдувального вироку.
На підставі викладеного , керуючись ст.. 6 Конвенції Про захист прав і основоположних свобод людини, ст..6, 19, 32, 62 Констітуції України, ст. ст.84-87, 233, 234, 237, 240, 373, 374, 394, 475КПК України, суд
У Х В А Л И В:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати невинуватим у пред`явленному обвинуваченні за ч.1 ст.115 КПК України в зв`язку з не доведеністю вчинення ним кримінального правопорушення та виправдати.
Запобіжний захід ОСОБА_6 до набрання вироком законної сили, скасувати звільнивши з під варти з зали суду.
Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав, передбачених статтею 394 КПК України, до Миколаївського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Миколаєва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з моменту його проголошення.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3