Справа № 198/433/19
Провадження № 1-в/185/301/19
У Х В А Л А

08 січня 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Павлограді подання начальника Павлоградського міськрайонного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області про скасування іспитового строку і направлення для відбування покарання у виді позбавлення волі:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлоград Дніпропетровської області, громадянина України, маючого середньо-спеціальну освіту, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

представника органу пробації ОСОБА_5 ,

засудженого ОСОБА_6 ,

В С Т А Н О В И В:

Вироком Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області від 20 червня 2019 року було затверджено угоду, якою ОСОБА_6 було визнано винуватим у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України та призначити йому покарання у вигляді позбавлення волі строком 4 (чотири) роки, звільнений від призначеного покарання на підставі ст. 75 КК України з іспитовим строком 2 (два) роки, зобов`язаний відповідно до ст. 76 КК України: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання.

Як на обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що 29.07.2019 року до Павлоградського МРВ надійшов на виконання вирок щодо громадянина ОСОБА_6 ..

Так, засудженого ОСОБА_6 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 187 КУпАП постановами від 10 липня 2019 року, 20 вересня 2019 року та 15 жовтня 2019 року. ОСОБА_7 05 вересня 2019 року не з`явився на реєстрацію до органу пробації, за що 06 вересня 2019 року йому було винесено письмове попередження.

У судовому засіданні представник Павлоградського МРВ філії «Центр пробації» у Дніпропетровській області подання підтримала. Повідомила, що на засудженого вчетверте накладено адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, однак, постанова суду в неї відсутня.

У судовому засіданні прокурор підтримала думку представника органу пробації, просила задовольнити подання.

ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку представника Павлоградського МРВ філії Державної установи "Центр пробації" у Дніпропетровській області, прокурора, які вважали за необхідне задовольнити подання, ОСОБА_6 , дослідивши матеріали особової справи засудженого, суд приходить до наступного висновку.

Відповідне законодавство.

КК України ст. 78 «Якщо засуджений не виконує покладені на нього обов`язки або систематично вчинює правопорушення, що потягли за собою адміністративні стягнення і свідчать про його небажання стати на шлях виправлення, суд направляє засудженого для відбування призначеного покарання».
Ст. 166 КВК України «уразі невиконання засудженим, звільненим від відбування покарання з випробуванням, обов`язків, визначених законом та покладених на нього судом, систематичного вчинення правопорушень, що тягнуть за собою адміністративні стягнення і свідчать про його небажання стати на шлях виправлення, уповноважений орган з питань пробації застосовує до нього письмове попередження про скасування звільнення від відбування покарання з випробуванням і направлення для відбування призначеного покарання. Систематичним вчиненням правопорушень, що тягнуть за собою адміністративні стягнення і свідчать про небажання стати на шлях виправлення, є вчинення засудженим протягом іспитового строку трьох і більше таких правопорушень».
Систематичним вчиненням правопорушень, що тягнуть за собою адміністративні стягнення і свідчать про небажання стати на шлях виправлення, є вчинення засудженим протягом іспитового строку трьох і більше таких правопорушень.
Таким чином, законодавець визначив дві обов`язкові умови, які повинні мати місце:
1.систематичне вчинення правопорушення, що тягнуть адміністративні стягнення.
2.адміністративні правопорушення свідчать про небажання особи стати на шлях виправлення.
З дослідженої особової справи слідує, що вирок набрав законної сили 22 липня 2019 року. На виконання вирок надійшов 29 липня 2019 року.
Законодавець визначив, що іспитовий строк обчислюється з моменту проголошення вироку суду.
У той же час «систематичне вчинення правопорушень» законодавець не пов`язує з моментом проголошення рішення, а тому діє загальне правило.
Згідно з ч. 1 ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ці положення Конституції України про правовий статус особи більш детально розкриваються у КПК. Відповідно до ч. 1 ст. 17 КПК особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, а відповідно до вимог ч. 5 цієї ж статті поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою. Таким чином, до того моменту, коли обвинувальний вирок суду набере законної сили, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, а тому відповідні державні органи повинні поводитися з нею як з невинуватою особою.

Вирок набрав чинності 22 липня 2019 року, з наслідками вчинення адміністративних правопорушень обвинувачений ознайомлений 06 серпня 2019 року.
Адміністративні стягнення за ч. 2 ст. 187 КК України накладено постановами від 10 липня 2019 року, 20 вересня 2019 року та 15 жовтня 2019 року. З моменту набрання вироком чинності і надання підписки про наслідки вчинення адміністративних правопорушень на ОСОБА_6 двічі накладено стягнення. Таким чином, відсутня умова «Систематичне вчинення правопорушень».

Досліджуючи питання про те, чи свідчать вчинені правопорушення про небажання стати засудженим на шлях виправлення, суд враховує наступні обставини.

Не будь-які правопорушення можуть потягти несприятливі наслідки, а лише ті, які свідчать про небажання особи стати на шлях виправлення. Так, суд враховує, характер правопорушень, ступінь небезпеки, заподіяну шкоду.

Встановлено, що на ОСОБА_6 накладено стягнення за порушення правил адміністративного нагляду (порушення заборони виходу з будинку). Зокрема, з досліджених постанов слідує, що засуджений був відсутнім за місцем проживанням.

З досліджених постанов не вбачається, що засуджений спричинив комусь шкоду, досліджені постанови не дають можливості дійти висновку про причини відсутності засудженого за місцем проживанням, також досліджені постанови не дають підстав встановити наявність установок на небажання ОСОБА_6 виправитись.

Тому суд приходить до висновку, що вказані постанови не дають можливості дійти висновку про те, що засуджений не бажає стати на шлях виправлення.

Отже, відсутні умови для визнання висновку про настання несприятливих наслідків звільнення від покарання.

Беручи до уваги вищезазначене, суд приходить висновку, що у матеріалах, доданих до подання, відсутні підстави для висновку про систематичне вчинення засудженим ОСОБА_6 адміністративних правопорушень (а вчинені правопорушення не свідчать про небажання особи стати на шлях виправлення) та, у зв`язку з цим, задоволення подання про скасування іспитового строку і направлення для відбування покарання у виді позбавлення волі ОСОБА_6 .

Керуючись ст. ст. 537, 539 КПК України, ст. 166 КВК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в поданні начальника Павлоградського міськрайонного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у Дніпропетровській області про скасування звільнення від відбування покарання з випробуванням і направлення для відбування призначеного вироком Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20 червня 2019 року покарання у вигляді 4 (чотирьох) років позбавлення волі відносно засудженого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1