Справа № 175/2550/18
Провадження № 1-кп/175/153/18
Ухвала

Іменем України

20 лютого 2020 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2 ,

за участю сторін: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське кримінальні провадження № 0000675 і № 0001348 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася у м. Дніпропетровськ, громадянки України, зареєстрованої по АДРЕСА_1 , тимчасово проживаючої по АДРЕСА_2 , раніше судимої,

обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.2 ст.15, ч.2 ст.185, ч.2 ст.185 КК України,

встановив:

При оголошенні перерви у зв`язку з повторною неявкою свідків обвинувачення (до 23 березня 2020 року з урахуванням відпустки головуючого по справі), прокурор заявила письмове клопотання про продовження на 60 днів дії строку тримання ОСОБА_6 під вартою, в якому, з посиланням на практику ЄСПЛ, вказує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які не змінилися. Захисник заперечував проти клопотання та просив обрати підзахисній запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який, на його думку, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_7 . Також звернув увагу, що сторона обвинувачення не забезпечує явку свідків, чим затягує судовий розгляд.

ОСОБА_6 підтримала позицію свого захисника.

Обсудивши заявлені клопотання, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. За приписом частини 3 цієї статті… до спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

За приписом ч.2 ст.177 КПК України підставою запобіжного заходу є… наявність ризиків, які дають достатні підстави… суду вважати, що… обвинувачений… може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про… продовження запобіжного заходу, суд зобов`язаний у сукупності оцінити обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона… обвинувачується; вік та стан здоров`я… обвинуваченого; репутацію… обвинуваченого, наявність у нього судимостей.

Європейського суду з прав людини неодноразово наголошував, що позбавлення особи свободи може бути виправданим лише тоді, коли інші, менш суворі запобіжні заходи були розглянуті та визнані такими, що не зможуть забезпечити мети, досягнення якої вимагається. Крім того, тримання під вартою є виправданим у певному випадку… якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи (рішення у справах «Амбрушкевич проти Польщі», «Лабіта проти Італії»).

Судом установлено, що у підготовчому судовому засіданні 20 листопада 2019 року встановлені ризики, передбачені пунктами 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, у зв`язку з чим обвинуваченій ОСОБА_6 обранозапобіжний захід у вигляді тримання під вартою,строк якого було продовжено до 14 березня 2020 року.

Наразі, виходячи з мети і підстав застосування заходів забезпечення кримінального провадження, з урахуванням об`єктивних причин, які не дозволяють закінчити судовий розгляд до спливу цього строку, враховуючи, що продовжують існувати ризики, які стали підставою для обрання та продовження обвинуваченій вказаного запобіжного заходу, суд вважає клопотання прокурора обґрунтованим.
Зазначені ризики не дозволяють застосувати до ОСОБА_6 альтернативні (інші) види запобіжних заходів, у тому числі домашній арешт, які, на думку суду, не здатні забезпечити її належну процесуальну поведінку, оскільки вона як особа, яка раніше реально відбувала покарання у виправній установі, усвідомлює передбачену законом відповідальність, що загрожує їй у разі доведеності вини за вчинення інкримінованих злочинів, а тому може переховуватися від суду, що мало місце до її розшуку, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має сталого заробітку та офіційного джерела доходів, тобто може здійснити дії, передбачені п.5 ч.1 ст.177 КПК України.

У зв`язку з цим клопотання захисника про зміну запобіжного заходу не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.331, 369 КПК України, суд

ухвалив:

У судовому провадженні оголосити перерву до 14.00 години 23 березня 2020 року. Резервним днем судового засідання визначити 30 березня 2020 року о 12.00 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Запобіжний захід, обраний обвинуваченій ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком до 14 березня 2020 року, - продовжити на 60 днів, тобто до 18 квітня 2020 року.

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу на домашній арешт - залишити без задоволення.

Копію ухвали вручити обвинуваченій та прокурору, направити начальнику ДУ «Дніпровська УВП № 4».

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Дніпропетровський районний суд протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1