Справа № 359/1477/20
Провадження №1-кс/359/447/2020
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 лютого 2020 року м. Бориспіль

Слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду без технічної фіксації клопотання слідчого СВ відділення поліції в аеропорту «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000015 від 18.02.2020 року, за ознаками злочинів, передбачених ч. 4 ст. 358 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна, -
в с т а н о в и в :
19 лютого 2020 року слідчий за погодженням з прокурором, звернувся із зазначеним клопотанням в рамках розслідування кримінального провадження за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

18.02.2020 приблизно о 09 год. 20 хв., під час здійснення оформлення пасажирів рейсу

№ 9684, сполученням «Київ-Баку», було виявлено громадянина Азербайджанської Республіки ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , який під час проходження паспортного контролю пред`явив закордонний паспорт громадянина Азербайджанської Республіки № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що має ознаками підробки.

Так, відповідно до висновку за результатами здійснення поглибленої перевірки документа від 18.02.2020, а саме закордонного паспорту громадянина Азербайджанської Республіки № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проведеної інспектором прикордонної служби 1 категорії групи поглибленої перевірки документів відділення контролю другої лінії відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » старшим прапорщиком ОСОБА_6 встановлено, що документ дійсний, проте присутні відбитки штампів Держприкордонслужби України на ст. 14 № 058 від 21.12.2016 та № 064 від 23.12.2016 ППр «Дольськ», на ст. 22 № 092 та № 099 від 29.05.2016 ППр «Виступовичі», на ст. 25 № 038 від 10.06.2016 та № 074 від 31.08.2016 ППр «Виступовичі», на ст. 26 № 012 від 05.12.2015 та № 030 від 06.12.2015 ППр «Доманове», які не відповідають встановленому зразку, а саме:
-зображення типу пункту пропуску, а саме «автомобіль» у правому верхньому кутку не відповідає встановленому зразку;
-розрив верхньої лінії внутрішньої рамки більший за 1 мм, що не відповідає встановленому зразку, згідно наказу АДПСУ № 22;
-шрифт, яким нанесено напис «Україна» та порядковий номер відбитка не відповідає зразку;
-праворуч від Державного Герба України розміщено напис «Україна», в першій літері «А» присутня нижня засічка на правій ніжці (в оригіналі відсутня);
-у зображенні дати перетину ДКУ у відбитку контрольна цифра не відповідає дійсності;
-відсутня люмінесценція в УФ променях, довжиною 365 нм., що не відповідає встановленому зразку, згідно наказу АДПСУ № 22.
У зв`язку із наявністю достатніх підстав вважати, що виявлені у паспорті невідповідності мають кримінальне походження, 18.02.2020 у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, у ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) вилучено паспорт громадянина Азербайджанської Республіки № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Зазначений матеріальний об`єкт може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі був предметом кримінально протиправних дій, а тому в силу ч. 2 ст. 91 КПК України підлягає перевірці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Крім того, з метою підтвердження викладених фактів, буде подано призначено судово-технічну експертизу документа, на виконання якої до експертної установи буде направлено паспорт громадянина Азербайджанської Республіки № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

У зв`язку з викладеним та враховуючи, що вилучений 18.02.2020 у ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) вилучено паспорт громадянина Азербайджанської Республіки № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається тимчасово вилученим майном, є предметом кримінального правопорушення, не застосування такого заходу забезпечення призведе до втрати речового доказу, а настання цих наслідків перешкоджатиме встановленню істини у даному кримінальному провадженню.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися, повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи. Клопотань про перенесення розгляду справи не надійшло.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч.4 ст.107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуття в судове засідання слідчого та прокурора в даному кримінальному провадженні.

Ознайомившись із матеріалами клопотання, вважаю за необхідне його задовольнити, виходячи з наступного.
Розгляд клопотання проводиться у відсутність власника майна, з метою забезпечення арешту майна та унеможливлення його відчуження, використання, переоформлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зазначений матеріальний об`єкт може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі був предметом кримінально протиправних дій, а тому в силу ч. 2 ст. 91 КПК України підлягає перевірці з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

З наданих суду матеріалів вбачається, що незастосування арешту вказаного майна може призвести до зникнення, втрати вказаного майна.

З урахуванням наведених норм КПК України та встановлених обставин, вважаю наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання та накладення арешту на тимчасове вилучене майно.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Клопотання слідчого СВ відділення поліції в аеропорту «Бориспіль» Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_3 , - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 18.02.2020 у ході проведення огляду місця події за адресою: Київська область, м. Бориспіль-7, у ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) паспорт громадянина Азербайджанської Республіки № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є предметом кримінально протиправних дій, а також може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.
Слідчий суддя ОСОБА_1