Справа № 461/1422/20
Провадження № 1-кс/461/1119/20
УХВАЛА

Іменем України

17.02.2020 року слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання слідчого СВ Галицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Львів, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого
в с т а н о в и в :
Слідчий СВ Галицького відділу поліції ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Львівської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування поданого клопотання покликається на те, що 15.01.2020 року ОСОБА_5 у встановленому законом порядку, повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 (п`яти) років,що може стимулювати підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Його дії, як і сам ОСОБА_5 представляють підвищену суспільну небезпеку, а тому є всі підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків з метою уникнення відповідальності, вчинити інші кримінальні правопорушення, через що застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Прокурор та слідчий у судовому засіданні подане клопотання підтримали, просили таке задоволити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 заперечили. Просили обрати останньому запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, зокрема нічний домашній арешт.

Заслухавши думку прокурора, слідчого щодо поданого клопотання, підозрюваного та його захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Слідчим суддею встановлено, що 15.02.2020 року ОСОБА_5 у встановленому законом порядку, повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України.
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 14.02.2020 року, протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України від 14.02.2020 року, показами неповнолітньої потерпілої ОСОБА_8 ,показами свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, слідчий суддя вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими.

Вищеперелічені докази є достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , оскільки існують факти, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що останній міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_5 складу кримінальних правопорушень, а також більш вагомі докази причетності до кримінальних правопорушень, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.

Прокурором доведена наявність ризиків, передбачених у п.1 ч.1 статті 177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Доведена і наявність ризиків, передбачених у п.5 ч.1 ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 може продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні не довели суду, що ризики, передбачені п.п.2, 3, 4 ст.177 КПК України існують, не довели недоцільність застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч.3 ст.176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим тримання під вартою.
Слідчий суддя при вирішенні клопотання враховує те, що ОСОБА_5 підозрюючись у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, який є відповідно злочином середньої тяжкості, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя при обранні запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 враховує також дані про особу підозрюваного, його соціальний статус, зокрема те, що підозрюваний не працює, має постійне місце проживання на території м.Львова.

З врахуванням наведеного, слідчий суддя вважає, що достатнім для запобігання ризикам невиконання, покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків та з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування і судового розгляду необхідно обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Відповідно до ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п.п. 1, 2 ч.1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч.1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

На думку суду, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задоволити частково.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 176-178, 180, 183, 193, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :

Клопотання старшого слідчого СВ Галицького ВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 задоволити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця м. Львів, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, строком на два місяці.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-цілодобово не залишати місцепроживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора або суду;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що вищезазначені зобов`язання застосовуються до нього строком на два місяці, тобто до 17.04.2020 року.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ст.181 КПК України працівники Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.
Зобов`язати прокурора направити копію даної ухвали для виконання до Сихівського ВП ГУНП у Львівській області за місцем проживання підозрюваного.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1