19.06.2020
Справа № 642/ 3013/20
Провадження № 1-кс/642/1229/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 червня 2020 року слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого про арешт майна винесене в кримінальному провадженні № 0001282 від 14 червня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

До Ленінського районного суду м. Харкова звернувся слідчий СВ Холодногірського відділу поліції ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , із клопотанням про арешт майна.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, що до Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що о 19:20 год. 13.06.2020 за адресою: м. Харків, вул. Д. Вишнивецького, біля буд. 47, невідома особа, таємно викрала його сумку з особистими речами.

14 червня 2020 року СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області згідно чинного законодавства за даним фактом були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0001282.

16.06.2020 в ході огляду місця події в приміщенні коридору що розташований на першому поверсі Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області, за адресою: м. Харків, вул. Маліновського, 1 був виявлений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який добровільно видав зв`язку ключів металевих різних між собою ключів (5 штук. 4 з яких цільнометалеві, 1 металевий з пластиковим ковпачком) для врізних замків.

Враховуючи те, що вищевказана зв`язка ключів металевих різних між собою ключів для врізних замків (в кількості 5 (п`яти) штук. 4 (чотири) з яких цільнометалеві, 1 (один) металевий з пластиковим ковпачком), яку видав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 під час огляду місця події від 16.06.2020 може бути тією річчю, якою він незаконно заволодів, в період часу приблизно о 19:20 годин 13.06.2020 р за адресою: м. Харків, вул. Д. Вишнивецького, біля будинку №47, та яка таким чином являються предметом вчинення даного злочину, оскільки являються об`єктом вищеописаних кримінально протиправних дій та за цією ознакою як «…предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом…» відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України являється речовим доказом по даному кримінальному провадженню, вищевказаний предмет визнаний речовим доказом по даному кримінальному провадженню відповідною постановою від 15.06.2020, а також у подальшому при проведенні досудового розслідування необхідні стороні обвинувачення для проведення ряду процесуальних та слідчих (розшукових) дій, а саме пред`явлення речей для впізнання (потерпілому); для проведення судово-товарознавчої експертизи, тощо, тому на них необхідно накласти арешт з метою їх збереження відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Неприбуття в судове засідання власника майна, які повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотань. Більш того, володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Суд, вислухавши слідчого, який підтримав клопотання, дослідивши надані матеріали, приходить до наступного висновку

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Вказане у клопотанні майно було виявлено та вилучено в ході огляду місця події.

Стороною обвинувачення доведено, що вищевказане майно, вилучене під час проведення огляду місця події, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучені відповідно до протоколу огляду місця події від 13.06.2020 року, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий, прокурор довели слідчому судді необхідність арешту майна у вказаній частині, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Керуючись ст. ст. 131-132, 171-173 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на зазначене в клопотанні майно, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування ним, а саме: зв`язку ключів металевих різних між собою ключів для врізних замків (в кількості 5 (п`яти) штук. 4 (чотири) з яких цільнометалеві, 1 (один) металевий з пластиковим ковпачком), яку було вилучено 16 червня 2020 року в ході проведення огляду місця події.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя ОСОБА_1