Справа 127/7792/20
Провадження 1-кс/127/3507/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2020 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_5 , в інтересах підзахисного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт в нічний період доби,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
До суду звернувся захисник ОСОБА_5 , в інтересах підзахисного ОСОБА_4 , про зміну останньому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт в певний період доби.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали кримінального провадження № 0000132, внесеного до ЄРДР 27.02.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, в ході розслідування якого у сторони захисту виникла необхідність у зміні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу на більш м`який.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що СУ ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000132 від 27.02.2020 року за ч.4 ст.296 КК України.

В межах даного провадження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується за ч.4 ст.296 КК України, ухвалою Вінницького міського суду від 29.02.2020 року обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з моменту фактичного затримання, тобто з 11 год.00 хв. 27.02.2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу.

Відповідно до ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжних заходів є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування/суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідка, потерпілого, іншого підозрюваного та ін. осіб, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. В даному випадку обгрунтованої підозри відносно ОСОБА_4 немає, оскільки:

На думку сторони захисту матеріали кримінального провадження, а також додатки до клопотання, на яких грунтувалась підозра, не містять жодних даних про наявність у діях мого підзахисного складу злочину, передбаченого ч. 4 ст.296 КК України. Лише те, що він знаходився на місці вчинення злочину ніяким чином не підтверджує його вину за ч.4 ст296 КК України. Жодного доказу, який би підтверджував наявність в діях мого підзахисного складу злочину хуліганства немає, ч.4.ст.296 КК України має обов`язкові кваліфікуючі ознаки «із застосуванням вогнепальної або холодної зброї чи іншого предмета, спеціально пристосованого або заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень». Передбачених законом предметів у мого підзахисного вилучено не було, доказів застосування насильства чи спричинення тілесних ушкоджень в підозрі не зазначено. Після оголошення повідомлення про підозру моїм підзахисним було надано покази в якості підозрюваного про всі обставини та дії під час перебування поряд з приміщенням Жмеринської міської ради 27.02.2020 року у м. Жмеринка. Судом при розгляді клопотання мають перевірятись докази, що свідчать про обгрунтованість підозри, але цього зроблено не було.

Ризики відповідно до ст. 177 КПК України щодо ОСОБА_4 в даному кримінальному провадженні відсутні, оскільки він надає зізнавальні покази, сприяє досудовому розслідуванню, має постійне місце проживання, раніше не судимий, являється особою молодого віку, має стійкі соціальні зв`язки у вигляді родини.

У зв`язку із вищенаведеним сторона захисту просить слідчого суддю змінити ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт в певний період доби.

Захисник та підозрюваний в судовому засіданні підтримали клопотання за обставин викладених у ньому.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти клопотання, слідчому судді пояснив, що підстави для зміни запобіжного заходу відсутні.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Стаття 183 КПК України, передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Відповідно ч. 1, 2, 3 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

До клопотання мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Вирішуючи питання про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останньої та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, раніше не судимий.

Проте, посилання сторони захисту на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України є необґрунтованим, оскільки до клопотання не долучено в повній мірі матеріалів (доказів) в підтвердження вказаних доводів.

29.02.2020 ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Відповідно до вказаної ухвали суду, слідчим суддею було встановлено наявність обґрунтованих ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які тривають, до тепер не зменшилися та які стали підставою для застосування такого запобіжного заходу.

Вищевказана ухвала слідчого судді суду першої інстанції була перевірена Вінницьким апеляційним судом, за результатами чого ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 29.02.2020 залишено без змін.

Аналізуючи матеріали клопотання, не дивлячись на те, що з моменту обрання запобіжного заходу минув значний проміжок часу, слідчий суддя вважає, що ризики встановлені судом та перевірені апеляційним судом до теперішнього часу тривають, не зменшилися та є обґрунтованими, а тому підстави для зміни запобіжного заходу відсутні.

Також, слідчий суддя під час розгляду клопотання врахував обставини на які посилається сторона захисту та вважає, що дані обставини не впливають на наявність обґрунтованих ризиків, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, чинити тиск на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

З огляду на вищенаведене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання захисника ОСОБА_5 , в інтересах підзахисного ОСОБА_4 , про зміну останньому запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт в певний період доби, задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 201, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_5 , в інтересах підзахисного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт в нічний період доби залишити без задоволення.

Ухвала суду є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя