Справа № 527/622/20
провадження № 1-кс/527/264/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2020 року м. Глобине

Слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000238 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 11 квітня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

13 квітня 2020 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000238 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 11 квітня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

У своєму клопотанні слідчий зазначив, що у провадженні слідчого відділу Глобинського відділу поліції ГУНП в Полтавській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000238 від 11 квітня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням було встановлено, що 11.04.2020 близько 06:32 год. на березі затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро в територіальних межах с. Кагамлик Глобинського району Полтавської області, невстановлена особа займалася незаконним рибним добувним промислом.

11.04.2020 старшим слідчим СУ ГУНП в Полтавській області майором поліції ОСОБА_5 було проведено огляд місця події берегової лінії затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, яка розташована на відстані близько 1,5 км. від с. Кагамлик Глобинського району Полтавської області. На відстані 2 м. від водойми знаходиться громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Поряд з останнім виявлено мокрий гумовий човен зеленого кольору в надутому стані. На човні мається два дерев`яних весла з пластиковою гребною частиною чорного кольору. Біля човна знаходяться чотири мисинові риболовні сітки та свіжовиловлена риба різних видів. Сітки мають аналогічні параметри: довжина 50 м., висота 4 м., розмір вічка сіткового полотна 50х50 мм. Свіжовиловлену рибу встановлено по видам і кількості: лящ 29 шт., сазан 3 шт., судак 4 шт., плітка 13 шт., карась сріблястий 165 шт.. Загальна вага риби становить 65 кг.

13.04.2020 за постановою слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 вилучене в ході огляду майно визнано та залучено до кримінального провадження в якості речових доказів.

Досудовим розслідуванням встановлено, що власником і володільцем вилученого майна є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Фіксація речових доказів, а саме: вилученої в ході огляду свіжовиловленої риби, проведена шляхом фотографування, опису її в протоколі огляду місця події. Кімната зберігання речових доказів Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській області не має обладнання яке б забезпечило тривале зберігання свіжої не чищеної риби без її неминучого псування, а тому виникла необхідність у передачі свіжовиловленої риби на зберігання головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 , що засвідчується відповідною розпискою.

Слідчий зазначає, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, а також для проведення екологічної експертизи, виникла необхідність у накладенні арешту на майно: гумовий човен зеленого кольору, два дерев`яні весла з пластиковою гребною частиною чорного кольору, мисинові риболовні сітки у кількості 4 шт. з аналогічними параметрами: довжина 50 м., висота 4 м., розмір вічка сіткового полотна 50х50 мм., свіжовиловлену рибу загальною вагою 65 кг.
У судове засідання слідчий не з`явився, направив до суду клопотання, в якому просив розгляд справи проводити за його відсутності, клопотання підтримував з підстав та обставин, викладених в ньому.

ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене майно в ході огляду 11 квітня 2020 року місця події - берегової смуги Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, на відстані близько 1,5 км. від села Кагамлик Глобинського району Полтавської області, гумовий човен зеленого кольору, два дерев`яні весла з пластиковою гребною частиною чорного кольору, мисинові риболовні сітки у кількості 4 шт. з аналогічними параметрами: довжина 50 м., висота 4 м., розмір вічка сіткового полотна 50х50 мм., свіжовиловлену рибу загальною вагою 65 кг., набуло статусу тимчасово вилученого майна та визнане речовими доказами у кримінальному провадженні.

Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження. Клопотання слідчого подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Слідчим доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.

З огляду на викладене, клопотання підлягає задоволенню, як обґрунтоване та таке, що відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Глобинського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинського відділу Кобеляцької місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000238 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 11 квітня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 11.04.2020 під час огляду місця події берегової смуги затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро на відстані близько 1,5 км. від с. Кагамлик Глобинського району Полтавської області, гумовий човен зеленого кольору; чотири мисинові риболовні сітки із аналогічними параметрами: довжина 50 м., висота 4 м., розмір вічка сіткового полотна 50х50 мм., які в якості тимчасово вилученого майна поміщено до кімнати зберігання речових доказів Кременчуцького ВП ГУНП в Полтавській областііз залишенням в кімнаті зберігання речових доказів Кременчуцького ВП, шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам; свіжовиловлену рибу: лящ 29 шт., сазан 3 шт., судак 4 шт., плітка 13 шт., карась сріблястий 165 шт., загальною вагою 65 кг., яку згідно розписки передано на зберігання головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_8 , шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1