Провадження №11-сс/991/171/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

секретаря судового засідання ОСОБА_4

за участю:

прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ТОВ «Прогрес-Тренд», на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 22 листопада 2017 року, якою задоволено клопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_7 , погоджене заступником керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_8 , про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000682 від 11 жовтня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 22 листопада 2017 року задоволено клопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_7 , погоджене заступником керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_8 , про арешт майна в межах кримінального провадження № 0000682 від 11 жовтня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Накладено арешт на гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від ТОВ «Прогрес-Тренд» () у розмірі 110 945 672,77 гривень із забороною користування та розпорядження даним майном.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, адвокат ОСОБА_6 звернулась до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати та відмовити детективам Національного антикорупційного бюро України у задоволенні клопотання про арешт майна.

Вважає, що ухвала є незаконною та необґрунтованою, постановлена з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

19 грудня 2019 року на електронну пошту Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання про розгляд апеляційної скарги без участі представника ТОВ «Прогрес-Тренд» разом з письмовими поясненнями адвоката ОСОБА_6 , в яких вона зазначає, що грошові кошти у безготівковій формі на банківському рахунку не підпадають під визначення речових доказів в кримінальному провадженні, оскільки не є матеріальними об`єктами, які можуть зберегти сліди злочинів. У слідчого судді не було підстав для арешту безготівкових грошових коштів Товариства.

В судове засідання з`явився прокурор ОСОБА_5 . Адвокат ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явилась, просила розглянути справу без її участі, у зв`язку з чим, колегією суддів прийнято рішення розглянути апеляційну скаргу у її відсутність.

Заслухавши суддю-доповідача, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити ухвалу слідчого судді без змін, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга адвоката ОСОБА_6 підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів провадження, Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000682 від 11 жовтня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Постановою детектива ОСОБА_7 від 20 листопада 2017 року визнано речовими доказами гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від ТОВ «Прогрес-Тренд» () у розмірі 110 945 672,77 гривень, які перебувають в статусі «зарезервовані» за митними деклараціями, оформленими згідно ст. 55 Митного кодексу України.
22 листопада 2017 року детектив Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_7 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на вказані кошти із забороною користування та розпорядження ними.

Як зазначено в клопотанні детектива, досудовим розслідуванням встановлено, що упродовж 2016-2017 років службові особи Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи умисно, з метою одержання неправомірної вигоди рядом юридичних осіб, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, сприяли злочинній діяльності по розмитненню товарів зі сплатою митних платежів, обчислених по суттєво заниженій митній вартості товарів, чим спричинили тяжкі наслідки.
У такий спосіб, від імені ТОВ «Девопс» (), ТОВ «Аль Мак» (), ТОВ «РКС Агросейл» (), ТОВ «Трейд Лайнс» (), ТОВ «Агроперспекпіва ЮМТ» (), ТОВ «Рейндж ОПТ» (), ТОВ «Кріссистемс» (), ТОВ «Прогрес-Тренд» (), ТОВ «Ількасар» (), ТОВ «Блек Сі Торг» (), ТОВ «ТК Укрпромторг» (), ТОВ «Трейд Оптімо» (), ТОВ «Фінсервіс Пром» (), ТОВ «Рембудстар» (), ТОВ «Торгест» (), ТОВ «КНД Трейд КОМ» (), ТОВ «Плюс-Граніт-Інвест» () розмитнення товарів здійснено у Київській міській митниці ДФС, а від імені ТОВ «Ланистер» (), ТОВ «Плюс-Граніт-Інвест» (), ТОВ «Транском БУД» (), ТОВ «Аксон Максіма Трейд» (код ЄДРПОУ 41414792), ТОВ «Елара Трейд» () - у Київській митниці ДФС.
Детектив зазначав, що вказані кошти відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, так як містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також є набутими кримінально протиправним шляхом, тому вони є речовими доказами і для забезпечення їх збереження вони підлягають арешту.
Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 22 листопада 2017 року зазначене клопотання було задоволено та накладено арешт на вказане майно.

Згідно ухвали суду, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначене майно підлягає арешту, оскільки детективом було доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні детектива, та може бути виконане завдання, задля якого детектив звернувся із клопотанням про арешт майна.
Колегія суддів не погоджується з такими висновками слідчого судді.

У відповідності до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є, серед іншого, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оскаржуваною ухвалою було накладено арешт на кошти ТОВ «Прогрес-Тренд», які воно перерахувало на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві як авансові (гарантійні) внески для сплати митних платежів із ввезення імпортованих товарів на територію України.
Кримінальне правопорушення, яке розслідується органом досудового розслідування, полягає в тому, що група службових осіб підприємства та митниці при ввезені імпортованих товарів на територію України, шляхом підробки документів та прийняття незаконних рішень фактично занижували їх митну вартість, внаслідок чого підприємство ухилялося від сплати митних платежів до бюджету.
Однак зазначені обставини кримінального провадження не дають жодних підстав вважати, що перераховані підприємством авансом кошти на рахунок митниці для сплати митних платежівнабуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з цього, арешт таких коштів з метою збереження речового доказу є безпідставним.
На переконання колегії суддів, арешт коштів на рахунках фізичних чи юридичних осіб як речового доказу у кримінальному провадженні може здійснюватися виключно за умови, якщо є достатні підстави вважати, що вони набуті кримінально протиправним шляхом або отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення. В інших випадках такий арешт є необґрунтованим, порушує права особи, в тому числі, захищене Конвенцією про права людини і основоположних свобод право власності.
За таких обставин оскаржувана ухвала прийнята з порушенням вимог ст. ст. 98, 170 КПК України, підлягає скасуванню з прийняттям нової про відмову в задоволенні клопотання про арешт коштів підприємства на рахунку митного органу в органі казначейства.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст.98, 170, 173, 309, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ТОВ «Прогрес-Тренд», задовольнити.

Скасувати ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 22 листопада 2017 року, якою задоволено клопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_7 , про накладення арешту на гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від ТОВ «Прогрес-Тренд» () у розмірі 110 945 672,77 гривень.

Постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання детектива Національного бюро Четвертого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_7 про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження № 0000682 від 11 жовтня 2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3