Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 1-кс/711/1283/20
Справа № 711/3603/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 травня 2020 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань: ОСОБА_2

за участі:

прокурора: ОСОБА_3

слідчого: ОСОБА_4

підозрюваного: ОСОБА_5

захисника: ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Черкаси клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000178, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця села Сердюківка, Смілянського району Черкаської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , військовослужбовця за контрактом ЗСУ, начальника сховища відділу зберігання паливно-мастильних матеріалів військової частини НОМЕР_1 ,-
ВСТАНОВИВ:

Слідчий відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене прокурором військової прокуратури Черкаського гарнізону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В клопотанні зазначено, що 24.05.2020 близько 14 год. 50 хв. ОСОБА_5 , керуючи автомобілем «Opel Kadett», реєстраційний номер НОМЕР_2 , рухаючись по вулиці Шевченка вселі Лузанівка Кам`янського району Черкаської області, в напрямку центра села, в порушення п.п. 2.3.б, 2.9.а), 12.1 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, зі змінами та доповненнями, керуючи транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, не проявив уважність, не стежив за дорожньою обстановкою, відповідно не реагував на її зміну, технічним станом транспортного засобу, під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху не урахував дорожню обстановку щоб мати змогу постійно контролювати рух автомобіля та безпечно керувати ним, біля будинку № 14 допустив занос автомобіля, в подальшому здійснив виїзд на ліве узбіччя, де допустив перекидання автомобіля та наїзд на перешкоду-дерево.

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди пасажир автомобіля «Opel Kadett», реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка перебувала на задньому сидінні вказаного автомобіля, отримала тілесні ушкодження від яких померла на місці пригоди.

Відомості про дане кримінальне правопорушення внесено 24.05.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000178 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

24.05.2020 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, а саме у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

25.05.2020 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Повідомлена підозра ОСОБА_5 обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами досудового розслідування у своїй сукупності, а саме: результатами проведення огляду місця події від 24.05.2020 під час якого на місці ДТП виявлено та зафіксовано обставини даної ДТП; показами свідка ОСОБА_8 , пасажира автомобіля «Opel Kadett» реєстраційний номер НОМЕР_2 , який пояснив, що автомобіль «Opel Kadett» реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_5 здійснив виїзд за межі проїзної частини де відбулося перекидання автомобіля та наїзд на перешкоду дерево; даними алкотеста «Драгер» відповідно до якого водій ОСОБА_5 перебуває в стані алкогольного сп`яніння (1.28 проміле).

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: - переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідка у цьому кримінальному провадженні;- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КПК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п. 1-4 ст. 177 КПК України.

25.05.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, є встановлені під час досудового розслідування достатні фактичні про вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:

1. Кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки, так як скоєно військовослужбовцем Збройних Сил України службовою особою, яка повинна неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів.

2. Кримінальне правопорушення (злочин), у якому підозрюється ОСОБА_5 зумовлене тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу. Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

3. Підстави для застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою відсутні, тому що він притягується до відповідальності за вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, а також встановлено обставини, які виправдовують тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 та підтверджують наявність зазначених ризиків, а саме:

4. Підозрюваний ОСОБА_5 виконуючи свої службові обов`язки, як військовослужбовець ЗСУ, має стійки професійні та особисті зв`язки з іншими працівниками з особами керівної ланки у різних органах державної влади, що свідчить про те що, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, для уникнення від кримінальної відповідальності, може використати свої повноваження та зв`язки для: незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а саме: свідка ОСОБА_8 , який являється співслужбовцем підозрюваного, а також понятих, які були присутніми під час проведення огляду місця події, допити яких заплановано здійснити найближчим часом. На даний час є підстави вважати, що останній перебуваючи на волі може на них незаконно впливати, шляхом підкупу, вмовлянням та/або застосуванням погроз, що перешкоджатиме об`єктивному розслідуванню кримінального провадження; знищення, приховання або спотворення документів, які в подальшому будуть використані як докази у зазначеному кримінальному провадженні, зокрема, документи, які заплановано витребувати з військової частини НОМЕР_1 , в тому числі службові та медичні характеристики тощо, а тому у разі перебування на волі існуватиме реальна загроза їхньої заміни та/чи знищення, передачі іншим особам, сповіщення осіб, зокрема, колег підозрюваного, які мають відношення до їх, а також вжиття ними заходів щодо їх приховування, у зв`язку з чим, існує нагальна потреба у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом.

5. У разі визнання ОСОБА_5 , винним у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється останній і призначення навіть мінімального покарання, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованих діянь, це може стати підставою та мотивом для його переховування від органів досудового розслідування та суду. Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний та соціальний стан особи

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , вказаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, виникла необхідність у обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Просить застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 і слідчий ОСОБА_4 підтримали клопотання про обрання запобіжного заходу і просили його задовольнити.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Зазначив, що ОСОБА_5 щиро розкаюється у вчиненому та вину визнає, загибла є його бабусею, потерпілі претензій до нього не мають. При обранні запобіжного заходу просив врахувати те, що ОСОБА_5 є військовослужбовцем, учасником бойових дій, на його утриманні знаходиться дружина та дитина, має міцні соціальні зв`язки, на даний час всі докази зібрані. Просив обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічній час з 22 год. до 06 год. .
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні вину визнав, підтримав думку адвоката.
Заслухавши доводи прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , пояснення підозрюваного ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 177 КПК України визначені мета та підстави застосування запобіжних заходів. Так, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом. (ч. 2 ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та зважаючи на положення, закріплені у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», слідчий суддя враховує позицію Європейського суду з прав людини, відображену зокрема у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до п.п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини-обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

В той же час суд враховує, що п. 1 ст. 5 Європейської конвенції з прав людини визначає, що кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до правової позиції Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної в листі від 04.04.2013 року №511-550/0/4-13 слідчому судді, суду при розгляді відповідного клопотання слід ретельно перевіряти достовірність підстав для його задоволення, оскільки одним із найбільш частих порушень прав людини, визнаних ЄСПЛ у справах проти України, є необґрунтоване ухвалення судами рішень про продовження строку тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою, а також те, що можливість застосування запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою (зокрема, йдеться про застосування застави), у багатьох випадках навіть не розглядалася.

Відповідно до вимог ч.3 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п.60 рішення від 6 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України") після спливу певного проміжку часу (досудового розслідування, судового розгляду) навіть обґрунтована підозра у вчиненні злочину не може бути єдиним виправданням тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого, а тому слідчому судді, суду у разі задоволення клопотання про обрання або продовження терміну застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно чітко зазначити у судовому рішенні про наявність іншої підстави (підстав) або ризику, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Судове рішення стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або продовження його застосування має містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання (продовження), так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення злочину, врахування особи винного та інших обставин (ризиків, наведених у ч.1 ст.177 КПК).

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України - якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
При обранні міри запобіжного заходу, слідчий суддя, у відповідності до ст.178 КПК України враховує те, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце проживання, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має сталі соціальні зв`язки, одружений, характеризується позитивно.
А тому, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_5 для належного забезпечення покладених на нього процесуальних обов`язків, необхідно застосувати відносно ньогоміри запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час..
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, враховуючи особу підозрюваного, що підозрюваний ОСОБА_5 має постійне місце проживання, військовослужбовець за контрактом ЗСУ, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має міцні соціальні зв`язки, щиро кається, дає визнавальні покази, співпрацює з органами досудового розслідування .
Згідно положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, відповідно до яких тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам належної процесуальної поведінки підозрюваного.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що до підозрюваного ОСОБА_5 може бути застосовано запобіжний захід, як домашній арешт в нічний час в період з 22 год. по 06. год. ранку строком на 60 днів без застосування засобів електронного контролю.

Слідчий суддя вважає, що застосування даного виду запобіжного заходу цілком достатнє для запобігання ризикам, зазначених у клопотанні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 181, 183, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити без задоволення.
Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час в період з 22 год. по 06 год. ранку , строком на 60 днів без застосування засобів електронного контролю.
Покласти на підозрюваного зобов`язання передбачені ст. 194 КПК України, а саме :
? прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора і суду;
? не залишати житло за адресою проживання: АДРЕСА_2 в нічний час з 22 год. по 06 год. ранку;
? повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;-утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками, експертами;
? здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали два місяці з дня її постановлення, тобто до 22 липня 2020 року, включно.
Копію даної ухвали вручити підозрюваному, слідчому, в провадження якого знаходиться справа, органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваному та прокурору Черкаської області - для відому.
Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення повного тексту ухвали.
Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 29 травня 2020 року 14 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1