Номер провадження:1-кс/521/115/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

З клопотання слідчого та доданих матеріалів вбачається, що 02 травня 2017 року приблизно о 01 годині 25 хвилин ОСОБА_5 , переслідуючи мету умисного знищення та пошкодження чужого майна, а також дезорганізації роботи кафе Детство, яке розташоване за адресою: місто Одеса, вулиця Іцхака Рабина, будинок № 37, де в минулому йому надавались навчальні послуги в якості повара, прибув до будівлі цього кафе, після чого проник на територію літнього майданчику № 1 вказаного вище кафе, подолавши перешкоду у вигляді паркану.
Надалі ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, обравши об`єктом свого посягання майно у кафе ІНФОРМАЦІЯ_3 , діючи на ґрунті неприязних відносин з керівництвом кафе, з хуліганських мотивів та з метою умисного знищення та пошкодження чужого майна, а також дезорганізації роботи кафе Детство, використовуючи заздалегідь приготовлену саморобну запалювальну речовину у пляшці, загальнонебезпечним способом підпалив дитячий комплекс на території літнього майданчику № 1 у зазначеному вище кафе, в результаті чого вогонь почав неконтрольовано розповсюджуватися на будівлю самого кафе Детство, що могло привести до знищення та пошкодження будівлі кафе, та в свою чергу, тяжким наслідкам у виді припинення роботи підприємства та пошкодження значної кількості матеріальних об`єктів, а також знищення та пошкодження зелених насаджень навколо території кафе.
Одразу після цього ОСОБА_5 , продовжуючи свої неправомірні дії, перейшов на територію літнього майданчику №2 за цією ж адресою, та, діючи з прямим умислом, використовуючи заздалегідь приготовлену саморобну запалювальну речовину у пляшці, загальнонебезпечним способом підпалив ящик з дровами, який був встановлений впритул до стіни коридору приміщення кафе Детство.
Після вчинення зазначених дій, ОСОБА_5 з території кафе Детство зник у невідомому напрямку.
Внаслідок вчинених діянь ОСОБА_5 , які виразились в підпалі загально небезпечним способом предметів на літніх майданчиках кафе Детство за адресою: м. Одеса, вул. Іцхака Рабина, 37, виникла пожежа в результаті якої: 1) знищено два дитячі комплекси на території дитячого майданчика № 1; 2) пошкоджено: комплект меблі Арні у виді дерев`яного столу та 4 стільців, загальною вартістю 1698 грн. 36 коп.; комплект меблі Бристоль у виді дерев`яного столу, 2 стільців та лави, загальною вартістю 3999 гривень; зелене насадження дерево каштану, що росло на території літнього майданчика № 1, загальною вартістю 7527 грн. 55 коп.; зелене насадження дерево каштану, яке знаходиться біля території кафе Детство; дерев`яна обшивка забору, світильники, фасад будівлі з утеплювачем, ролети зі склопакетом, обшивка даху, килимове покриття на дитячому майданчику № 1; дерев`яний ящик на дитячому майданчику № 2; 3) припинено діяльність кафе Детство у період з 02 травня 2017 року до 05 травня 2017 року; внаслідок чого завдано майнову шкоду потерпілому ОСОБА_8 .
04 травня 2020 року на підставі ухвали слідчого судді Малиновського районного суду міста Одеси від 18 листопада 2019 року ОСОБА_5 затриманий за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
Слідчий звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 мотивуючи клопотання тим, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, оскільки вважав мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право слідчому судді на застосування найбільш суворого заходу.
Адвокат заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний триманням під вартою, а саме домашній арешт. Разом з тим, зауважив, що у разі якщо суд обере запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, то просив визначити мінімальну суму застави, а саме двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
ОСОБА_5 пояснив суду, що з 2017 року мешкає зі своєю цивільною дружиною у АДРЕСА_1 , має малолітню дитину, працював неофіційно поваром, в 1991 році загубив паспорт. Неодноразово звертався в консульства з приводу отримання громадянства України, однак громадянство не отримав.
Щодо клопотання ОСОБА_5 думку адвоката підтримав та просив відмовити в його задоволенні.
Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваного та адвоката, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи із наступного.
ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може вдатися до спроб перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом переховування від органу досудового розслідування та/або суду, та вчинення іншого кримінального правопорушення.
Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п. п. 3 і 4 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Зокрема при розгляді клопотання слідчий суддя оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.
Крім цього, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення ч.1 ст.178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, слідчий суддя бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Вважаю, що у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України.
Так, обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме відомостями, які містяться в протоколі огляду місця події від 02 травня 2017 року, протоколі допиту потерпілого ОСОБА_8 , акті про пожежу від 02 травня 2017 року, звіті про причину виникнення пожежі від 02 травня 2017 року, протоколі додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 05 травня 2017 року, протоколі огляду документу від 10 травня 2017 року, протоколі додаткового допиту потерпілого ОСОБА_8 від 23 травня 2017 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_9 від 23 травня 2017 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_10 від 19 травня 2017 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_11 від 04 травня 2017 року, протоколі допиту ОСОБА_12 від 04 травня 2017 року, протоколі додаткового допиту свідка ОСОБА_12 від 30 травня 2017 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_13 від 04 травня 2017 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_14 від 05 травня 2017 року, протоколі додаткового допиту свідка ОСОБА_14 від 30 травня 2017 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_15 від 05 травня 2017 року, протоколі додаткового допиту свідка ОСОБА_15 від 29 травня 2017 року, протоколі допиту свідка ОСОБА_16 від 08 травня 2017 року, протоколі додаткового допиту свідка ОСОБА_16 від 12 травня 2017 року та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
У п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, №182).
При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання винуватим за вчинення тяжкого злочину, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків підозрюваного ( ОСОБА_5 непрацевлаштований, з 2017 року мешкає з ОСОБА_17 , має на утриманні малолітню дитину), розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється ОСОБА_5 , відсутність судимостей, відсутність реєстрації та наявність постійного місця мешкання. Крім викладеного, слідчий суддя враховує і те, що ОСОБА_5 не має документів які посвідчують його особу, паспорт громадянина СРСР був ним загублений у 1991 році, паспорт громадянина України не отримав, тобто він є особою без громадянства. Суд критично відноситься до пояснень підозрюваного щодо його неофіційного працевлаштування, оскільки ні стороною захисту ні самим підозрюваним вказаний факт не підтверджено.
Обмежень щодо застосування найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України слідчим суддею під час судового розгляду не встановлено.
Обставини злочину та данні щодо особи підозрюваного свідчать про необхідність застосування найсуворішого запобіжного заходу, оскільки підозрюваний будучи обізнаним про покарання яке йому загрожує, а також враховуючи що ОСОБА_5 не працює дають підстави слідчому судді вважати, що інші джерела доходу відсутні та з метою ухилення від кримінальної відповідальності, ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування або суду, вчинити інший злочин.
Під час судового засідання підозрюваним не було надано слідчому судді достатніх доказів які б свідчили, що при застосуванні до нього запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, гарантували, що останній не буде переховуватись від органу досудового розслідування, не вчинятиме інший злочин.
Прокурором було доведено наявність ризиків які свідчать про те, що при обранні ОСОБА_5 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, підозрюваний може вдатися до спроб перешкоджати кримінальному провадженню, шляхом переховування від органу досудового розслідування.
Під час розгляду клопотання прокурором надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Згідно ч.3 ст.183 КПК України при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків передбачених цим Кодексом.
Крім цього, застосовуючи до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне відповідно до ст.194 ч.5 КПК України покласти на нього ряд обов`язків.
Відповідно до клопотання, орган досудового розслідування просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів, проте матеріалами клопотання не обґрунтовує застосування запобіжного заходу саме на цей строк. З урахуванням обсягу слідчих дій, які необхідно провести під час досудового розслідування, та з урахуванням характеру вчиненого злочину, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на тридцять днів.
Керуючись ст. ст. 183, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя, -

Клопотання слідчого Малиновського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погодженого з прокурором Одеської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».
Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний, обвинувачений звільняються з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки строком на 30 днів, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;
2)не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
4)утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілим у цьому кримінальному провадженні.
Роз`яснити підозрюваному (обвинуваченому), що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Строк дії ухвали становить 30 днів і обчислюється з моменту затримання ОСОБА_5 , тобто з 04 травня 2020 року. Ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу припиняє свою дію 03 червня 2020 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя ОСОБА_1