Справа №: 398/2819/19
провадження №: 1-кс/398/1944/19
УХВАЛА
Іменем України

"05" листопада 2019 р. слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань суду у м. Олександрії скаргу підозрюваного у кримінальному провадженні №0001862 ОСОБА_3 на повідомлення слідчого про підозру та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

25 жовтня 2019 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшла скарга ОСОБА_3 , в якій він просить скасувати письмове повідомлення про підозру від 08.08.2019 року слідчого СВ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_5 по кримінальному провадженню №0001862 від 07.08.2019 року ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України. Зобов`язати компетентну посадову особу Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області та/або Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області у кримінальному провадженні №0001862 від 07.08.2019 вчинити дії щодо виключення з ЄРДР відомостей по кримінальному провадженню №0001862 від 07.08.2019 про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Вимоги скарги обґрунтовує тим, що 08.08.2019 о 18.25 йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України по кримінальному провадженню внесеному до ЄРДР за №0001862. В повідомленні про підозру зазначено, що 07.08.2019 року (більш точного часу не встановлено) поряд із службовим автомобілем патрульної поліції (за змістом повідомлення про підозру поліцейські ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ) здійснювали переслідування та затримання ОСОБА_8 , зупинились 2 автомобіля, з яких вийшло 2 чоловіки. Одним із чоловіків виявився знайомий ОСОБА_8 ОСОБА_3 . Чоловіки спричинили конфлікт із працівниками поліції, у ході якого ОСОБА_3 умисно, цілеспрямовано, з метою спричинення тілесних ушкоджень працівнику правоохоронних органів наніс 2 удари в спину ОСОБА_6 . Внаслідок отриманих ударів ОСОБА_6 стратив рівновагу. Скориставшись цим, ОСОБА_3 , продовжуючи вчиняти неправомірні дії у відношенні працівника правоохоронного органу, намагався зіштовхнути поліцейського ОСОБА_6 на край узбіччя. Внаслідок чого, потерпілий ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді забою грудної клітини подазу, забій правої поясничної області, розтягнення м`язів шиї та синця в проекції нижнього кута правої лопатки розміром 2*1 см.

Подія, яка органом досудового розслідування ставиться у провину скаржнику відбулася 07.08.2019 року. Так, скаржника фактично було затримано 07.08.2019 об 18.30 год. У протоколі затримання скаржника жодним чином не зазначено про спричинення йому будь-яких тілесних ушкоджень чи про вчинення кримінального правопорушення із викладенням фактів такого. Повідомлення про підозру вручено скаржнику 08.08.2019 об 18.25 у Олександрійській міській лікарні. Згідно витягу з ЄРДР по кримінальному провадженню №0001862 від 09.08.2019 вказане кримінальне провадження зареєстровано 07.08.2019 об 16 год. 17 хв. Згідно з фабулою, яка зазначена у витязі з ЄРДР, ОСОБА_8 почав чинити опір, в ході якого умисно наніс тілесні ушкодження у вигляді забою м`яких тканин обличчя ОСОБА_6 , який виконував свої службові обов`язки. Відомості про вчинення скаржником будь-яких протиправних дій фабула не містить. Поряд з тим, витяг із ЄРДР від 09.08.2019 вже містить відомості про оголошення підозри ОСОБА_3 . За викладеного, скаржнику оголошено підозру без внесення відомостей до ЄРДР.

Крім того при огляді потерпілого ОСОБА_6 проведеного у Олександрійській міській лікарні після інциденту, вказаних у підозрі тілесних ушкоджень не виявлено, що підтверджується відповідною довідкою. Ці відомості узгоджуються з доказами, де зокрема поясненнями свідка патрульного ОСОБА_7 від 07.08.2019, де зазначено про відсутність з боку ОСОБА_3 нанесених ОСОБА_6 ударів, а вказує що ОСОБА_3 штовхався. Вказані обставини свідчать про відсутність тілесних ушкоджень у ОСОБА_6 , про які йдеться у повідомленні про підозру та про їх безпосереднє заподіяння скаржником.

Обґрунтування наявності у потерпілого тілесних ушкоджень, про які йдеться у повідомленні про підозру здійснено у відповідності до довідки лікаря-травматолога КЗ КМЛШМО ОСОБА_9 (лікарня розташована в м. Кропивницький). Так, згідно обставин справи потерпілий о 22.55 07.08.2019 року звернувся до лікаря, де повідомив, про наявність болю у грудній клітині та поперековій області. Таким чином, матеріали справи містять ряд невідповідностей показань свідків і потерпілого, невідповідностей документації отриманої у м. Олександрія та у м. Кропивницький з проміжком часу понад 8 годин, відсутність фото- та відео-фіксації тілесних ушкоджень потерпілого.

З огляду відео вбачається, що скаржник лише один раз штовхає потерпілого у спину. Жодних інших доказів про нанесення потерпілому ударів, побоїв, окрім показів самого потерпілого, матеріали справи не містять. Вказане ставить під сумнів наявність в діях скаржника прямого умислу на заподіяння потерпілому будь-яких тілесних ушкоджень, що виключає склад злочину, а отже, і обґрунтованість підозри.

Прокурор та слідчий у судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлення про час розгляду справи, від прокурора надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, він просив відмовити у задоволення скарги підозрюваного.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_10 підтримали скаргу із зазначених у ній підстав. Також захисник зазначив про те, що у повідомлення про підозру неправильно написано ім`я підозрюваного.

Дослідивши матеріали скарги та надані слідчим матеріалів кримінального провадження, суд встановив такі обставини і дійшов таких висновків.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст.303 КПК України передбачено право підозрюваного, його захисником чи законним представником оскаржити повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Відповідно до п. 4 параграфу 2 Прикінцевих положень Закону України №2147-VIII від 03.10.2017 року, зміни, які були внесені до ч. 1 ст. 303 КПК України в частині її доповнення пунктом 10, застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР після введення в дію цих змін, тобто з 16.03.2018 року.

Встановлено, що слідчими Олександрійського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному у ЄРДР під №0001862 від 07.08.2019 за ч. 2 ст. 345 КК України.

З наданих суду матеріалів справи вбачається, що 8 серпня 2019 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

З поданої скарги вбачається, що підставою для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 вважає те, що підозра ґрунтується на недостатніх та недостовірних доказах та те, що у витягу з ЄРДР не зазначено про вчинення злочину ОСОБА_3 .

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст.278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст.276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст.277 КПК України.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вищевказаних процесуальних норм.

Відповідно до положень ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно ст.277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).

У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Харті проти Сполученого Королівства» №№ 12244/86, 12245/86, 12383/86 від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 28.10.1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).

Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011 року), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

За своїм змістом повідомлена 8 серпня 2019 року ОСОБА_3 підозра відповідає вимогам ст.277 КПК України, при врученні повідомлення були дотримані вимоги ст.278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_3 причетний до вчинення злочину, передбаченого ч.2 ст.364 КПК України. Зазначені обставини підтверджуються наданими суду матеріалами кримінального провадження.

За таких обставин, аналіз вищевказаних норм закону дає підстави стверджувати те, що у ході розгляду цієї скарги підлягає з`ясуванню дотримання у ході повідомлення про підозру ОСОБА_3 вимог глави 22 КПК України, в тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.ст.276, 277, 278 КПК України, з чого вбачається, що при здійсненні повідомлення про підозру ОСОБА_3 органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст.276-278 КПК України, а тому подана скарга задоволенню не підлягає.

Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи наявність наданих суду доказів, які вказують на причетність ОСОБА_3 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України (зокрема, протокол огляду місця події від 07.08.2019, протокол допиту потерпілого ОСОБА_6 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.08.2019 за участю потерпілого ОСОБА_6 , протокол освідування особи ОСОБА_6 від 08.08.2019, протокол одночасного допиту між підозрюваним та потерпілим від 17 жовтня 2019 року, матеріали службової перевірки, протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 17.08.2019, протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.08.2019 з участю свідка ОСОБА_7 , наданим суду диском з відеозаписом з місця події), слідчий суддя вбачає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_3 в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для повідомлення такій особі про підозру. Дослідивши матеріали провадження в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно ОСОБА_3 , чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Доводи сторони захисту про відсутність достатніх доказів причетності ОСОБА_3 до вчинення кримінального правопорушення не є предметом розгляду слідчого судді, оскільки повинні перевірятись при розгляді обвинувального акту в суді.

Із зазначених вище підстав суд також відхиляє доводи захисника про неправильність кваліфікації дій ОСОБА_3 , яка зазначена у повідомленні про підозру.

Суд відхиляє доводи захисника щодо неправильного написання імені підозрюваного у повідомленні про підозру. Дослідивши повідомлення про підозру та інші надані суду матеріали кримінального провадження суд встановив, що написання у повідомленні про підозру імені підозрюваного ОСОБА_3 через апостроф є орфографічною помилкою. З огляду на визначені ст.2 КПК завдання кримінального провадження, та вимоги глави 22 КПК України, в тому числі щодо відповідності підозри вимогам ст.ст.276, 277, 278 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що скасування повідомлення про підозру з підстав допущення у ній граматичної помилки було б проявом правового пуризму та формалізму, що несумісний із завданнями та принципами кримінального провадження.

Також суд відхиляє доводи захисника про те, що відомості протоколу вчинення ОСОБА_3 злочину не викладені у ЄРДР. Це твердження спростовується наданим суду слідчим витягом з ЄРДР у зазначеному кримінальному провадженні, у якому у графі «короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення» зазначено, зокрема, що: «У ході конфліктної ситуації у відношенні працівника поліції ОСОБА_6 фізичну силу застосував і гр. ОСОБА_11 , який також спричинив тілесні ушкодження працівнику правоохоронного органу».

На підставі викладеного, прихожу до висновку про відмову в задоволенні скарги.

З огляду на зазначене та керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Відмовити у задоволенні скарги підозрюваного у кримінальному провадженні №0001862 ОСОБА_3 на повідомлення слідчого про підозру та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошений 7 листопада 2019 року о 14.55.

Слідчий суддя ОСОБА_1