Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/3091/2019 Справа №641/5973/19
УХВАЛА
26 липня 2019 року Комінтернівський районний суд м. Харкова
у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, офіційно-непрацюючого, не одруженого, не судимого, який тимчасово мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
Слідчий СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 , звернулась до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , будучи раніше притягнутим до кримінальної відповідальності за корисливі злочини проти власності, знову скоїв умисний корисливий злочин проти власності при наступних обставинах: так, 13.07.2019 приблизно о 11:00, ОСОБА_5 проходячи по вул. Фонвізіна в м. Харкові, зустрів малознайомого йому ОСОБА_7 , в якого попрохав зайняти грошей, однак останній відмовив і направився до продуктового магазину, розташованого по вул. Фонвізіна, 16-А в м. Харкові. Після чого ОСОБА_5 переслідуючи ОСОБА_7 та реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за чужий рахунок, діючи умисно, повторно, пройшов за ним до приміщення вищевказаного магазину і, підійшовши ззаду, у присутності сторонніх осіб дістав з задньої правої кишені джинсів потерпілого грошові кошти у сумі 150 гривень, купюрами по 100 та 50 гривень, тим самим відкрито заволодів ними. Після цього ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення-злочину зник та в подальшому розпорядився викраденими грошима на власний розсуд, чим спричинив ОСОБА_7 матеріальну шкоду на вищевказану суму.
Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненому повторно.
26.07.2019 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України, а саме відкритого викрадення чужого майна (грабежі), вчиненого повторно.
Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення - злочину повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 13.07.2019 року, показаннями потерпілого ОСОБА_8 , свідків: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , протоколами пред`явлення особи для впізнання за участю потерпілого ОСОБА_8 та свідка ОСОБА_9 від 16.07.2019, протоколом огляду речей (відео на лазерному диску) від 13.07.2019, та іншими матеріалами справи.
Таким чином, є підстави вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4-х до 8-ми років.
Враховуючи вищевикладені обставини, які в своїй сукупності свідчать про те, що з огляду на тяжкість інкримінованого ОСОБА_5 злочину, тяжкість можливого покарання у виді позбавлення волі, з метою подальшого виконання можливого винесеного відносно нього обвинувального вироку за вчинення злочину, передбаченого вищевказаною статтею Кримінального кодексу України, вбачається ризик того, що він може вчинити спробу переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду з метою уникнути відповідальності.
Враховуючи те, що свідки та потерпілий безпосередньо вказали на ОСОБА_5 як на особу, що вчинила злочин, а також те, що останній може знати місце проживання свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на свідків та потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, в тому числі шляхом здійснення погроз та умовлянь змінити свідчення у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, з метою зміни або спотворення їх показань на стадії досудового розслідування, які відповідно до положень ст. 95 КПК України, сприймаються лише під час судового засідання.
Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, неодноразово притягувався за вчинення злочинів проти власності, має значний кримінальний досвід, не має міцних соціальних зв`язків, має незадовільний матеріальний стан і в нього відсутні законні джерела існування, а постійне місця проживання. Крім того, ОСОБА_5 ухилявся від Комінтернівського районного суду м. Харкова, не з`являвся у судові засідання, де він є обвинуваченим за ч.ч.1,2 ст. 185 КК України. Зазначені обставини вказують на наявність ризику вчинення ним іншого кримінального правопорушення.
Слідчий зазначила, що перелічені вище обставини підтверджують недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам.
В судовому засіданні прокурор, слідчий підтримали клопотання в повному обсязі.
Підозрюваний заперечував проти задоволення клопотання слідчого, вважав що вищезазначені ризики відсутні, просив обрати щодо нього більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, а саме домашній арешт або особисте зобов`язання.
26.07.2019 року ОСОБА_5 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, що підтверджується: проведеним оглядом місця події від 13.07.2019 року, показаннями потерпілого ОСОБА_8 , та показаннями свідків: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , пред`явленням особи для впізнання за участю потерпілого ОСОБА_8 та свідка ОСОБА_9 від 16.07.2019, оглядом речей (відео на лазерному диску) від 13.07.2019, та іншими матеріалами справи.
Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:
- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону;
- пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;
- перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;
- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ);
- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК.
При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України");
- мати на увазі, що до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених главою 18 КПК (ч. 7 ст. 194 КПК);
- ретельно перевіряти дотримання уповноваженими органами вимог статей 207 - 213 КПК у випадках затримання особи без ухвали слідчого судді, суду.
Також, при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування підозрюваного, обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.
Натомість, клопотання містить лише формальне посилання на обставини, наведені у ст. 177 КПК України, і їх перерахування.
Слідчий суддя вважає, що органом досудового розслідування не доведене посилання у клопотанні на такий ризик, як переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Такі твердження слідчого та прокурора про наявність зазначених ризиків не відповідають вимогам КПК України, де зазначено, що в клопотанні слідчого повинен міститися виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.
Ризики не з`явлення до слідчого, прокурора, суду, а також можливий вплив на свідків потерпілого в даному кримінальному провадженні не доведені, оскільки підтверджуючих доказів не надано, а тому є припущенням.
При цьому, слідчий суддя враховує, що слідчі дії в зазначеному кримінальному проваджені не завершені.
За таких обставин та з огляду на те, що стороною обвинувачення не доведено виправданості застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, і не доведено, що менш суворі запобіжні заходи не можуть запобігти заявленим ризикам, законні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 відсутні, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.
З огляду на вищевказане, слідчий суддя обирає для підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього цілодобового арешту.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 206, 211, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,
В задоволенні клопотання слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.
Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, офіційно-непрацюючого, не одруженого, раніше не судимого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, а саме заборонити підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , строком на 2 місяці, тобто до 23.09.2019 року, в межах строку досудового розслідування.
Покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; 2) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання; 3) не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу направити для виконання органу поліції за місцем проживання підозрюваного через ст. слідчого СВ Слобідського ВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 .
Встановити строк дії ухвали до 23.09.2019 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя- ОСОБА_1