Житомирський апеляційний суд
Справа №295/6108/18 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Категорія ч.2 ст.15, ч.1 ст.152, ч.4 ст.187 КК Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2019 року Житомирський апеляційний суд в складі:
головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретар ОСОБА_5 ,

за участю: прокурора ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі матеріали судового провадження №295/6108/18 за апеляційною скаргою адвоката ОСОБА_7 , діючого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 , на ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 15.07.2019,

в с т а н о в и в:
До початку судового розгляду апеляційної скарги, захисник ОСОБА_7 заявив відвід головуючому-судді ОСОБА_2 , мотивуючи це тим, що суддя ОСОБА_2 в межах судового провадження щодо ОСОБА_8 діє упереджено, що є підставами сумніватися в його об`єктивності. Так, дві аналогічні апеляційні скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_8 було розглянуто колегією суддів під головуванням судді ОСОБА_2 (він же доповідач) 01.07. та 10.07.2019 року, за наслідком яких у задоволенні цих скарг було відмовлено. При цьому, думку судді-доповідача ОСОБА_2 з питань, порушених в апеляційній скарзі сторона захисту як апелянт знає, що абсолютно позбавляє будь-який сенс у її розгляді. Крім того, при визначенні складу суду для розгляду цієї апеляційної скарги порушено вимогу ст.35 КПК України про автоматизований розподіл справ. Так, вивчення звітів про автоматизований розподіл дає підстави для висновку про маніпуляцію з цією дією: якщо в перший раз суддею-доповідачем було обрано іншого судді, то при повторному розподілу начебто через неможливість здійснення цього розподілу в перший раз доповідачем знову обрано суддю ОСОБА_2 , що викликає об`єктивну підозру, оскільки питання запобіжного заходу щодо ОСОБА_8 постійно розглядається колегію суддів під головуванням одного і того ж судді, що не є нормальним явищем.

Підсумовуючи свої вимоги, вважає, що головуючий-суддя ОСОБА_2 не дотримується вимог закону щодо обґрунтування власних висновків у прийнятих ними рішеннях, зловживає тією обставиною, що прийняте ним рішення за результатом апеляційного розгляду подальшому оскарженню не підлягає та обраний доповідачем у цій справі з грубим порушенням вимог закону про автоматизований розподіл судових справ.

Вислухавши думку учасників судового розгляду, перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд вважає, що заява про відвід захисника є необґрунтованою та не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до матеріалів судового провадження №295/6108/18, ухвалою Житомирського апеляційного суду від 01.06.2019 (колегія суддів головуючий суддя ОСОБА_2 , судді - ОСОБА_9 і ОСОБА_10 ), апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 було залишено без задоволення, а ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 23.05.2019, якою продовжено строк дії обраного ОСОБА_8 запобіжного заходу тримання під вартою на строк 60 днів по 22 липня 2019 року (включно) - без змін.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 10.07.2019 (колегія суддів головуючий суддя ОСОБА_2 , судді - ОСОБА_9 і ОСОБА_10 ), апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 було залишено без задоволення, а ухвалу Богунського районного суду м.Житомира від 24.06.2019, якою відмовлено у задоволенні клопотання захисника про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_8 без змін (а.п.42-45).

Апеляційний суд звертає увагу, що об`єктом апеляційної перевірки були різні судові рішення, а саме, ухвали Богунського районного суду м.Житомира від 24.06.2019 та від 23.05.2019.

У відповідності до вимог ст.75 КПК України, виключними обставинами, що унеможливлюють участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні є те, що він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того, в складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Доводи заяви адвоката ОСОБА_7 про відвід в цій частині по суті є незгодою з попередніми рішеннями суду апеляційного інстанції (в тому числі й суду першої інстанції постановлені за таким же постійним складом колегії суддів), тому обґрунтованих підстав, передбачених, як вимогами ст.75 КПК України, так і вимогами ст.76 КПК України, для задоволення відводу апеляційний суд не вбачає.

Крім того, належних обґрунтованих підстав для відводу судді ОСОБА_2 , передбачених п.4 ч.1 ст.75 КК України, адвокатом ОСОБА_7 не наведено. Доводи заявленого відводу про зацікавленість, незалежність та упередженість судді-доповідача ОСОБА_2 є надуманими, не ґрунтуються як на вимогах процесуального закону, так і на матеріалах кримінального провадження.

Порушення, зазначені в заяві захисника про відвід судді-доповідача ОСОБА_2 - є суб`єктивним трактуванням адвокатом ОСОБА_7 положень КПК України, є хибними і призводять до безпідставних висновків про наявність у діях судді ОСОБА_2 порушень КПК України та щодо його необ`єктивності та неупередженості.

Відмова у задоволенні його апеляційних скарг на різні судові рішення, хоча і в одному провадженні, не є тою передбаченою законом підставою для відводу судді та жодним чином не може свідчити про його упередженість, як про це зазначає адвокат.

Апеляційний суд звертає увагу, що правова та процесуальна позиція суду у ході розгляду провадження не може свідчити про упередженість суду, оскільки є способом реалізації судом наданих йому повноважень, пов`язаних із розглядом конкретного кримінального провадження.

Одночасно, як вбачається зі змісту ч.4 ст.15 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційною (автоматизованою) системою у порядку, визначеному процесуальним законом.

Відповідно до вимог ч.2 ст.35 КПК України, матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів. До автоматизованої системи документообігу суду в обов`язковому порядку вносяться: дата надходження матеріалів, скарги, клопотання, заяви або іншого процесуального документа, прізвище особи, стосовно якої подані документи, та їх суть, прізвище (найменування) особи (органу), від якої (якого) надійшли документи, прізвище працівника апарату суду, який здійснив реєстрацію, інформація про рух судових документів, дані про суддю, який здійснював судове провадження, та інші дані, передбачені Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим Радою суддів України за погодженням з Державною судовою адміністрацією України.

Розділом VIII Положення «Про автоматизовану систему документообігу суду» затвердженого Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 №30 зі змінами від 12 квітня 2018 року №16 (далі Положення), регламентовано автоматизований розподіл судових справ між суддями.

Пунктом 3 цього розділу Положення регламентовано визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи або матеріалів кримінального провадження яке здійснюється модулем автоматизованого розподілу шляхом: 1) первісного розподілу справи; 2) додаткового визначення суддів; 3) передачі судової справи на розгляд палати, об`єднаної або Великої Палати Верховного Суду; 4) заміни судді в колегії або основного судді; 5) повторного розподілу справи; 6) передачі судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті.

Згідно до п.7 цього розділу Положення, для кожного автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження формується список компетентних суддів шляхом виключення з повного штатного списку суддів відповідного суду тих, які не можуть брати участь в розподілі через відсутність необхідної спеціалізації або через об`єктивні обставини, визначені пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення.

Відповідно до п.16 цього розділу Положення, для колегіального розгляду судової справи або матеріалів кримінального провадження у складі трьох суддів постійної колегії суддя-доповідач обирається відповідно до пункту 6 цього Розділу. Два інші судді постійної колегії, що розглядатиме справу, визначаються модулем автоматизованого розподілу із числа суддів основного складу постійної колегії, до якої входить обраний суддя-доповідач під час тієї самої процедури автоматизованого розподілу.

Підпунктом 2 п.19 цього розділу Положення визначено, що повторний автоматизований розподіл судової справи може проводитись модулем автоматизованого розподілу в порядку, визначеному в пункті 6 цього Розділу в у разі наявності в матеріалах справи протоколу про неможливість проведення автоматизованого розподілу та після усунення обставин, що унеможливлювали його здійснення.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.08.2019 (а.п.84), в день надходження виділених матеріалів провадження №295/6108/18, призначення колегії суддів для розгляду цього провадження не відбулося в зв`язку з відсутністю потрібної кількості суддів для автоматизованого розподілу справи.

Пунктом 7.1 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Житомирському апеляційному суді (зі змінами від 21.12.18р. №4), визначені в складі Житомирського апеляційного суду судові палати з розгляду цивільних і кримінальних справ, склад яких визначається зборами суддів. Відповідними зборами суддів Житомирського апеляційного суду, визначені наступні постійні склади колегій суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду: І колегія судді ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_2 ; ІІ колегія судді ОСОБА_4 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 і ОСОБА_13 .

Згідно до п.4 розділу VIII Положення, не розподіляються щодо конкретного судді судові справи та матеріали кримінального провадження, що надійшли: за шістдесят календарних днів включно до закінчення повноважень судді; у день припинення (відсутності) повноважень судді; за три календарні дні включно до початку відпустки або відрядження судді, якщо її тривалість становить чотирнадцять календарних днів або менше, а у табелі обліку робочого часу щодо такого судді наявні відповідні відомості, підтверджені первинними документами; за чотирнадцять календарних днів включно до початку відпустки або відрядження судді, якщо її тривалість становить більше чотирнадцяти календарних днів, а у табелі обліку робочого часу щодо такого судді наявні відповідні відомості, підтверджені первинними документами; у день відсутності судді на робочому місці - за наявності у табелі обліку робочого часу щодо нього відомостей про підстави відсутності на роботі (із нез`ясованих причин; через виклик повісткою до суду, правоохоронних органів, військових комісаріатів, за листком тимчасової непрацездатності, за наказом про відрядження, про надання відпустки, про притягнення до дисциплінарної відповідальності, про звільнення тощо), підтверджених первинними документами.

Згідно до звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 06.08.2019 (а.п.85-89), суддю Житомирського апеляційного суду ОСОБА_4 визначено суддею доповідачем (ІІ колегія суддів), суддю ОСОБА_2 включено в склад колегії суддів (І колегія).

При цьому, у відповідності до вище зазначеного звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 06.08.2019, на підставі положень п.4 розділу VIII Положення, виключено суддів ОСОБА_9 , ОСОБА_11 і ОСОБА_10 (відпустка більше 14 днів), суддю - ОСОБА_3 (відрядження 06.08.2019, згідно до наказу Голови апеляційного суду №32 від 05.08.2019), суддів ОСОБА_12 та ОСОБА_13 (недопустимість повторної участі в розгляді справи).

В подальшому, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.08.2019 (а.п.90), після включення судді ОСОБА_3 у автоматизований розподіл справ, визначено у провадженні №295/6108/18 наступний склад колегії суддів - суддя доповідач ОСОБА_2 (І колегія), судді ОСОБА_3 (І колегія) та ОСОБА_4 (ІІ колегія). При цьому, модулем автоматизованого розподілу справи враховано відповідну кількість суддів у постійних колегіях І (два судді) та ІІ (один суддя ОСОБА_4 ), їх навантаження, а тому й необхідність визначення головуючого з простої більшості постійної колегії суддів (І колегія).

З аналізу вище наведених законодавчих та нормативних актів слідує, що визначення головуючого судді ОСОБА_2 в провадженні відбулося з дотриманням відповідних процесуальних вимог.

Викладені з цього приводу доводи адвоката ОСОБА_7 про незаконний склад суду, є безпідставними та помилковими.

Передбачених законом підстав, які би викликали сумнів у об`єктивності та неупередженості головуючого-судді ОСОБА_2 , а також інших підстав, які би виключали участь цього судді у розгляді провадження №295/6108/18 не встановлено, що вказує на необґрунтованість заяви про відвід та необхідності відмови у його задоволенні.

Керуючись ст.ст.75, 81 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :
В задоволенні заяви адвоката ОСОБА_7 про відвід головуючого-судді ОСОБА_2 відмовити.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :