Справа № 194/1492/19
Номер провадження 1-кс/194/519/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 серпня 2019 року м. Тернівка

Слідчий суддя Тернівського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , у присутності підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Тернівського ВП ПВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погодженого з начальником Тернівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000398 від 20 серпня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернівка Дніпропетровської області, громадянки України, українки, з середньою спеціальною освітою, незаміжньої, маючої на утриманні доньку 2010 року народження, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий Тернівського ВП ПВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з начальником Тернівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.
В обґрунтування клопотання посилається на те, 20 серпня 2019 року, приблизно о 20:45 годині, ОСОБА_8 , прийшов за адресою: АДРЕСА_1 , де мешкає його колишня співмешканка ОСОБА_6 , разом з їх спільною донькою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , куди привів їх спільну доньку після прогулянки з нею.

Того ж дня, у вказаний час, ОСОБА_8 , перебуваючи в вітальні вказаної квартири, де на той час знаходилась ОСОБА_6 , помітив, що остання знаходиться в стані алкогольного сп`яніння. В процесі спілкування між ОСОБА_8 та ОСОБА_6 на ґрунті колишнього спільного проживання, розпочався словесний конфлікт під час якого ОСОБА_8 та ОСОБА_6 почали словесно принижувати один одного та висказувати образливі та нецензурні слова. Під час вказаного словесного конфлікту, продовжуючи перебувати в вітальні квартири, приблизно о 20:50 годині, ОСОБА_6 на ґрунті особистих неприязних відносин, діючи за раптово виниклим злочинним умислом, спрямованим на умисне спричинення тяжких тілесних ушкоджень, не переслідуючи за мету спричинити смерть потерпілому ОСОБА_8 , пройшла на кухню, де взяла кухонний ніж та повернувшись до вітальні, завдала ОСОБА_8 клинком вказаного кухонного ножа, один удар в ділянку грудної клітини праворуч, спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді: проникаючого колото-різаного поранення грудної клітини праворуч, правосторонній гемоторакс.

Умисні дій ОСОБА_6 кваліфіковані за ч. 1 ст. 121 КК України умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

20 серпня 2019 року вказаний факт був зареєстрований до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000398, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Підозра ОСОБА_6 у вчиненому нею кримінальному правопорушенні підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами.

Також старший слідчий зазначив про достатність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали з підстав, в ньому наведених, пославшись на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України та на те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наявним ризикам.

Підозрювана ОСОБА_6 у судовому засіданні проти обрання їй запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечувала, оскільки такий запобіжний захід, на її думку, є несправедливим, просила застосувати до неї домашній арешт в нічний час, так як бажає стати на облік до центру зайнятості та офіційно працевлаштуватись. Також, просила врахувати той факт, що в неї на утриманні є дев`ятирічна дочка, умислу заподіяння умисного тяжкого тілесного ушкодження в неї не було, а нанесення тілесного ушкодження ножем було викликано тим, що потерпілий сам прийшов до неї додому у вечірній час в стані алкогольного сп`яніння, вчинив сварку, в ході якої, бив її та ображав.

Захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти обрання його підзахисній запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вважає, що запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту зможе запобігти наявним ризикам, оскільки підозрювана раніше працювала, але звільнилась за власним бажанням, збиралась стати на облік до центру зайнятості, в неї наявні міцні соціальні зв`язки, так як має сімейні відносини зі своїм співмешканцем ОСОБА_10 , має на утриманні малолітню дочку, яка на теперішній час після затримання матері мешкає з бабусею матір`ю співмешканця ОСОБА_10 , наміру впливати на свідків та потерпілого не має. Також пояснив, що сварка між підозрюваною та потерпілим викликана обмеженням з боку виконавчої служби за заявою ОСОБА_6 в користуванні у праві керування транспортними засобами та наявністю в нього великої заборгованості по сплаті ОСОБА_6 аліментів на утримання їх спільної дочки.

Вислухавши підозрювану, захисника, прокурора, слідчого, дослідивши доводи клопотання та надані письмові докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами. Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
У відповідності до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий та прокурор; недостатність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Згідно вимог ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному; вік та стан його здоров`я; міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання; вчинення ним умисного злочину із застосуванням насильства до потерпілого, репутацію; його майновий стан.
Згідно з витягу з ЄРДР № 0000398 вбачається, що вказані факти були зареєстровані до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20 серпня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
21 серпня 2019 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

21 серпня 2019 року о 00.10 год. ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

З наданих слідчим та досліджених в судовому засіданні доказів, зібраних в ході досудового розслідування, вбачається наявність обґрунтованої підозри, а саме з: протоколу огляду місця події від 20 серпня 2019 року; протоколу допиту свідків ОСОБА_11 від 20 серпня 2019 року; ОСОБА_12 від 21 серпня 2019 року; ОСОБА_13 від 21 серпня 2019 року; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 21 серпня 2019 року; постановою про освідування особи від 21 серпня 2019 року; протоколу освідування особи від 21 серпня 2019 року; постановою про відібрання біологічних зразків для проведення експертизи від 21 серпня 2019 року; протоколу отримання зразків для експертизи від 21 серпня 2019 року, постановою про визнання речовим доказом від 21 серпня 2019 року.

Питання доведеності вини підозрюваної у скоєнні інкримінованого їй злочину і правильності кваліфікації її дій, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалося, оскільки є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.
Матеріали кримінального провадження, на які послався старший слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України обґрунтованою.
Окрім обґрунтованої підозри у відношенні підозрюваної, при обранні запобіжного заходу слідчий суддя враховує тяжкість покарання злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України за класифікацією злочину відноситься до тяжкого злочину та карається позбавленням волі на строк від 5 до 8 років, також дані про особу підозрюваної, яка раніше не судима, має задовільний стан здоров`я, не працює, за місцем мешкання характеризується посередньо, незаміжня, має на утриманні дитину 2010 року народженнята з урахуванням обставин інкримінованого їй кримінального правопорушення та його наслідки, а саме те, що підозрювана вчинила злочин проти життя та здоров`я особи.

Наявність тих обставин, що підозрювана має на утриманні малолітню дитину та має стійкі соціальні зв`язки, проживає сімейним життям без реєстрації шлюбу з ОСОБА_10 , а також те, що вона має постійне місце проживання, хоча і мають місце, однак не є безумовними, беззаперечними стримуючими факторами подальшої належної процесуальної поведінки ОСОБА_6 .
Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
На підставі викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, так як підозрювана, знаходячись на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Доказів про наявність у підозрюваної хвороб, які перешкоджають утримувати її в умовах СІЗО не надано.
Також судом враховано, що тяжкість обвинувачення також може бути достатньою причиною разом з іншими для обрання (продовження) запобіжного заходу - тримання під вартою (рішення ЄСПЛ від 12 березня 2013 року у справі «Волосюк» проти України).
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Враховуючи наявність підстав, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю клопотання обґрунтованим, докази, надані старшим слідчим та прокурором, доводять обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України, тобто клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно бути задоволено, оскільки більш м`який запобіжний захід не може запобігти вказаним ризикам.

Таким чином, з урахуванням наведеного, враховуючи тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя вважає правильним обрати відносно ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 60 днів в межах строку досудового розслідування без визначення застави, у відповідності до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 32, 131, 132, 176 - 178, 183 - 184, 193, 194, 196, 369 - 372, 376 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого Тернівського ВП ПВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погодженого з начальником Тернівського ВП місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тернівка Дніпропетровської області запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 18 жовтня 2019 року.

Строк тримання під вартою обчислювати з 21 серпня 2019 року.

Строк дії ухвали до 23-59 год. 18 жовтня 2019 року.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1