Подільський районний суд міста Києва
провадження № 1-КП/758/1042/19
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2019 року Подільський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі- ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілої - ОСОБА_4 ,
захисників - ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_8
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві кримінальне провадження відносно ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду міста Києва від прокурора Київської місцевої прокуратури №10 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Під час проведення підготовчого судового засідання по даному кримінальному провадженню прокурор не заперечував щодо призначення провадження до розгляду та заявив клопотання про обрання обвинуваченим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, обгрунтовуючи своє клопотання тим, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у яких вони обвинувачуються.
Захисник ОСОБА_5 заперечував щодо призначення кримінального провадження по суті та просив повернути обвинувальний акт, оскільки не відповідає вимогам КПК України, крім того щодо обрання підзахисному ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечував та просив обрати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
Також захисником ОСОБА_5 було оголошено клопотання про скасування майна, яке находиться за адресою: АДРЕСА_1 , вказавши при цьому, що вказане майно належить ОСОБА_9 на праві власності.
Захисник ОСОБА_6 не заперечував щодо призначення кримінального провадження по суті, а щодо обрання підзахисному ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою заперечували та просили обрати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та вважав, що клопотання про скасування накладення арешту підлягає до задоволення.
Потерпіла ОСОБА_4 не заперечувала щодо призначення кримінального провадження та щодо клопотання прокурора про обрання міри запобіжного заходу обвинуваченим повністю підтримала думку прокурора.
Обвинувачені ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підтримали повністю думку своїх захисників.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених законом.
Розмір застави, як зазначено в ч. 4 ст. 182 КПК України визначається судом з урахуванням обставин кримінального провадження, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Розмір застави повинен бути об`єктивно спроможний забезпечити виконання обвинуваченим обов`язків та одночасно не бути для нього завідома непомірним.
Таким чином, для забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього законом обов`язків, враховуючи вимоги ст. 182 КПК України, суд вважає, пропорційним тому ступеню небезпеки, ризик якого залишився з огляду на обставини кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, суд вважає, відповідно до абз. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України визначити розмір застави в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 57 630 (п`ятдесят сім тисяч шістсот тридцять) гривень, з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права обвинувачених, та підстав вважати його завідома непомірним для ОСОБА_7 та ОСОБА_8 суд не вбачає.
Крім того, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали, враховуючи конкретні обставини справи та осіб обвинувачених, приходить до висновку, що клопотання прокурора про обрання обвинуваченим на стадії судового провадження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає задоволенню, оскільки на даний час є наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачені можуть здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а саме, переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, перешкоджати судовому провадженню іншим чином. На даний час застосування інших більш м`яких запобіжних заходів обвинуваченим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
Також, суд вважає, що клопотання захисника ОСОБА_5 про скасування майна, яке належить на праві власності ОСОБА_9 є передчасним. Оскільки захисником не надано жодних документів, які б вказували на те, що на дане нерухоме майно був накладений арешт. Крім того, відомості про наявність даних документів відсутні і в реєстрі матеріалів досудового розслідування.
Суд вважає, що утримання обвинувачених ОСОБА_7 та ОСОБА_8 під вартою буде сприяти забезпеченню виконання процесуальних рішень у кримінальному провадженні у розумні строки.
Під час підготовчого засідання встановлено, що кримінальне провадження підсудне Подільському районному суду міста Києва.
Підстав для закриття провадження не встановлено.
Підстав для закритого судового розгляду по справі судом не встановлено.
Приймаючи до уваги викладене, керуючись ст.ст. 176 - 178, 182 - 184, 193, 194, 196, 314-316 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання захисника ОСОБА_5 про скасування майна, яке належить на право власності ОСОБА_9 залишити без задоволення.
Клопотаня захисника ОСОБА_5 щодо повернення обвинувального акту прокурору відмовити.
Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженню, яке надійшло до Подільського районного суду міста Києва з обвинувальним актом відносно ОСОБА_7 та ОСОБА_8 у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України у відкритому судовому засіданні в приміщенні Подільського раойнного суду м. Києва на 28 жовтня 2019 року о 13 годині 30 хвилин.
Клопотання прокурора про обрання обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою в державній установі Київський слідчий ізолятор до 20 грудня 2019 року включно.
Обрати обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою в державній установі Київський слідчий ізолятор до 20 грудня 2019 року включно
Визначити розмір застави в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 57 630 (п`ятдесят сім тисяч шістсот тридцять) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: UA5112089, отримувач ТУДСАУ в м. Києві, , банк отримувача Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172, призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали суду (назва суду) від (дата ухвали) по справі № , кримінальне провадження № , прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка вносить заставу, згідно квитанції від (дата на № квитанції).
Обвинувачені або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.
У разі внесення застави зобов`язати обвинувачених, після звільнення з-під варти, прибувати за кожною вимогою до суду, протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого у разі внесення застави, наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатися з м. Києва без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи;
- утримуватися від спілкування з потерпілою у кримінальному провадженні.
Роз`яснити обвинуваченим, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Подільського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі Київського слідчого ізолятора.
Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Київського слідчого ізолятора негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з - під варти та повідомити усно і письмово суд.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинувачених з - під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з - під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.
У судове засідання викликати всіх учасників процессу.
Ухвала в частині обрання запобіжного заходу обвинуваченим ОСОБА_7 та ОСОБА_8 може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з моменту оголошення, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1