Справа № 379/1373/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.10.2019 року м.Тараща
Слідчий суддя Таращанського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , поданого за матеріалами досудового розслідування в кримінальному провадженні за № 0000328, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.10.2019 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,
ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_3 подала до Таращанського районного суду Київської області клопотання, погоджене прокурором Таращанського відділу Кагарлицької місцевої прокуратури юристом 1 класу ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна.
В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жит. АДРЕСА_1 , перебуваючи в с. Ківшовата Таращанського району Київської області по вул. Київська, зберігав при собі три таблетки «Метадон».
11.10.2019 в ході проведеного огляду по вул. Свободи, с. Ківшовата, коло житлового будинку АДРЕСА_2 , громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , моб. тел НОМЕР_1 , виявлено та вилучено речовину білого кольору в таблетках в кількості 3 штуки «метадон», яку було поміщено до спеціального пакету INZ 1019321, та вилучено до Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області, з метою проведення відповідних експертиз.
Відповідно до ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку є наявність обґрунтованих ризиків, які дають достатні підстави вважати, що в разі повернення речовини білого кольору в таблетках в кількості 3 штуки «метадон», їх володільцю, можлива зміна їх стану, передання іншій особі, знищення, що призведе до неможливості проведення експертиз, інших слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженні.
Тому враховуючи, що повернення вилученого під час огляду майна, може призвести до втрати речових доказів, шляхом їх знищення, перетворення чи відчуження, з метою забезпечення проведення відповідних слідчих дій, на вищевказане майно, а саме на речовину білого кольору в таблетках в кількості 3 штуки (метадон), слідчий вважає слід накласти арешт, в зв`язку з чим і звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

Слідчий СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_3 на розгляд даного клопотання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належно, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримує повністю.
Проте, її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. При проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном..
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
В даному випадку, підставою для арешту вищевказаних речей є достатність підстав та розумних підозр вважати, що вони є доказом вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, а також, що в разі повернення їх володільцю, можлива втрата речового доказу, зміна стану, передання іншій особі, знищення, що призведе до неможливості проведення експертиз, інших слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженні.
Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку ст.ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Як вбачається із матеріалів кримінального провадження, тимчасове вилучення майна було здійснено 11.10.2019, із клопотанням слідчий звернувся до слідчого судді 15.10.2019, який є наступним робочим днем, а тому строк подання даного клопотання слідчим дотримано.
Частиною 3 ст. 173 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Беручи до уваги викладене, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, забезпечення виконання всіх експертиз та слідчих дій, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, запобігання спробам перешкоджання у встановленні істини, що повернення вилученого майна, може призвести до втрати речових доказів, шляхом зміни його стану, перетворення чи відчуження, дане клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 40, 98, 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175, 234, 237, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , поданого за матеріалами досудового розслідування в кримінальному провадженні за № 0000328, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11.10.2019 за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучено в ході огляду 11.10.2019 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на речовину білого кольору в таблетках в кількості 3 штуки «метадон», яку було поміщено до спеціального пакету INZ 1019321 .
Арештований речовий доказ зберігати в камері зберігання речових доказів Таращанського ВП Миронівського відділу ГУ НП в Київській області.
Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Таращанського ВП Миронівського ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1