Справа № 4910/1/19-к
Провадження1-кс/991/1365/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , на бездіяльність прокурора щодо нездійснення процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у встановлений КПК строк у кримінальному провадженні №0000785 від 10.11.2017,

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді надійшла скарга захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 ,на бездіяльність уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України процесуального керівника у кримінальному провадженні № 0000785 від 10.11.2017 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, щодо розгляду клопотання адвоката ОСОБА_4 від 30.09.2019 вих. № 215-к.19 про проведення ряду слідчих і процесуальних дій, спрямованих на повне та неупереджене розслідування у вищевказаному кримінальному провадженні, у якій просить слідчого суддю зобов`язати процесуальних керівників Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України, які входять до складу групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні, розглянути на підставі ч. 3 ст. 93, ч. 3 ст. 110, ст. 220 КПК України вищевказане клопотання адвоката ОСОБА_4 , подане в порядку ст.ст. 42, 45, 46, 93, 220, 224 КПК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що групою детективів Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування під процесуальним керівництвом прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні № 0000785 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209, та ч. 2 ст. 364 КК України.

В цьому кримінальному провадженні ОСОБА_5 підозрюється в причетності до заволодіння значним обсягом тютюнових виробів, які визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0004293, що перебувало у провадженні слідчих СУ ГУ НП в Одеській області.

Захисник зазначає, що під час ознайомлення з матеріалами клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу йому стало відомо про наявність розмови між ОСОБА_5 і працівником Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_6 , зафіксованої у протоколі головного оперуповноваженого інспектора ДВБ НП України ОСОБА_7 від 16.07.2019 за результатами проведення передбаченої ст. 269 КПК України негласної слідчої (розшукової) дії, яка проводилась працівниками ДОС НП України в період 30.05.2019 за ухвалою слідчого судді Апеляційного суду м. Києва ОСОБА_8 від 24.04.2019 № 01-45/824/9346/2019 стосовно ОСОБА_5 , у той час, як працівник Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України проводив обшук за місцем мешкання ОСОБА_5 .

Тож, на думку адвоката ОСОБА_4 , має місце проведення ряду слідчих і процесуальних дій, спрямованих на повне та неупереджене розслідування у вказаному кримінальному провадженні, а саме: допиту за участі сторони захисту як свідка співробітника Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_9 , який брав участь у проведенні негласної слідчої (розшукової) дії, передбаченої ст. 269 КПК України (аудіо контроль особи НСРД № 1), та здійснював фіксацію своєї розмови з ОСОБА_5 30.05.2019, та який безпосередньо чув відому ОСОБА_5 інформацію та яку саме, а також про проведення за участі сторони захисту одночасного допиту ОСОБА_5 і свідка співробітника Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_9 .

З огляду на що 30.09.2019 захисник ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , звернувся з відповідним клопотанням до уповноваженої особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України процесуального керівника у кримінальному провадженні № 0000785 від 10.11.2017, проте відповіді від САП ГП України у встановлений КПК України строк так і не отримав.

Наявні обставини і стали підставою для звернення захисника ОСОБА_4 до слідчого судді Вищого антикорупційного суду з цією скаргою.

У судовому засіданні захисник підтримав подану ним скаргу повністю.

Прокурор, не погодившись з доводами захисника, заперечив щодо вищевказаної скарги, посилаючись на її необґрунтованість та безпідставність.

Дослідивши матеріали, на які захисник посилається, обґрунтовуючи доводи скарги, заслухавши думку учасників процесу з цього приводу, вбачається наступне.
Згідно зі ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

Статтею 303 КПК України визначені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, серед яких, п. 1 ч. 1 вказаної статті КПК України передбачено право заявника оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Як вже зазначалося вище у цій ухвалі, до слідчого судді ВАКС мало місце звернення адвоката ОСОБА_4 зі скаргою, посилаючись на бездіяльність прокурора САП ГП України щодо розгляду клопотання сторони захисту від 30.09.2019.

Однак, слід зазначити, що таке звернення захисника зі скаргою на бездіяльність прокурора до слідчого судді ВАКС є передчасним та безпідставним, оскільки подані прокурором документи містять постанову про відмову в задоволенні клопотання, винесену 11.10.2019 детективом Національного бюро Першого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_10 за результатами розгляду клопотання ОСОБА_4 від 30.09.2019.

Як слідує з вищевказаної постанови, 10.10.2019 до органу досудового розслідування із Спеціалізованої антикорупційної прокуратури для розгляду по суті надійшло клопотання захисника ОСОБА_4 від 30.09.2019 за вих. № 215-К.19 про допит як свідка працівника Департаменту внутрішньої безпеки НПУ ОСОБА_6 та проведення одночасного допиту ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Захисник ОСОБА_4 обґрунтовує необхідність проведення допиту ОСОБА_6 та одночасного допиту ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , оскільки в матеріалах кримінального розслідування міститься протокол від 16.07.2019 за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії, передбаченої ст. 269 КПК України (аудіо контроль особи НСРД № 1). В даному протоколі зафіксована розмова між ОСОБА_5 та працівником Департаменту внутрішньої безпеки НПУ ОСОБА_6 .. У сторони захисту є сумніви щодо дійсності відображення у наведеному протоколі тексту розмови та самої розмови.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КПК України протоколи щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій, аудіо- або відеозаписи, фотознімки, інші результати, здобуті за допомогою застосування технічних засобів, вилучені під час їх проведення речі і документи або їх копії можуть використовуватися в доказуванні на тих самих підставах, що і результати проведення інших слідчих (розшукових) дій під час досудового розслідування.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 223 КПК України, слідчі (розшукові) дії є діями спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отриманні у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність або відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Нормами Кримінального процесуального кодексу України не передбачено обов`язку проведення додаткових слідчих (розшукових) дій для підтвердження або спростування інформації, отриманої в результаті проведення негласних слідчих (розшукових) дій.

Однак, незважаючи на наявність постанови НАБ України від 11.10.2019, якою вже вирішено питання щодо поданого клопотання адвоката ОСОБА_4 , сторона захисту в судовому засіданні наполягала на тому, що клопотання було направлено саме уповноваженій особі САП ГП України, а тому розгляд цього клопотання мав бути здійснений виключно прокурором без делегування його на розгляд НАБ України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.

Частиною 1 ст. 220 КПК України визначено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

З огляду на викладену правову норму можна дійти висновку, що розгляд клопотання сторони захисту про виконання будь-яких процесуальних дій під час досудового розслідування правомірно здійснюється як прокурором, так і детективом.

Тож слідчій суддя не погоджується з твердженням сторони захисту щодо необхідності розгляду його клопотання виключно прокурором, оскільки ст. 220 КПК України не забороняє детективу здійснювати розгляд відповідного клопотання, а відтак в діях прокурора не вбачається противоправних дій стосовно передачі клопотання на розгляд детективу НАБ України.

Згідно ч. 5 ст. 40 КПК України, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, не маючих на те законних повноважень, забороняється.

Так і прокурор здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється, що передбачено ч. 1 ст. 36 КПК України.

Слідчий та прокурор самостійно обирають тактику проведення слідчих дій.

Нормою ст. 92 КПК України передбачено, що обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

На думку слідчого судді в оскаржуваній постанові викладено суть клопотання ОСОБА_4 , відповіді на поставлені ним питання, підстави, які обумовлюють відмову в задоволенні клопотання, тобто дотримано гарантії забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу. Постанова детектива Національного бюро Першого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_10 від 11.10.2019 є мотивованою та такою, що відповідає вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України.

З урахуванням вищенаведеного, відсутні правові підстави для задоволення скарги, оскільки клопотання ОСОБА_4 від 30.09.2019, на яке посилається захисник за мотивами скарги, розглянуто по суті 11.10.2019, про що детективом НАБ України постановлено процесуальний документ, а відтак у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 7, 9, 303, 307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
В задоволенні скарги захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України процесуального керівника у кримінальному провадженні №0000785 щодо нерозгляду клопотання ОСОБА_4 від 30.09.2019 вих.№215-к.19 про проведення ряду слідчих і процесуальних дій у вказаному кримінальному провадженні, а також про зобов`язання процесуальних керівників Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України, які входять до складу групи прокурорів у кримінальному провадженні №0000785, розглянути вказане клопотання адвоката ОСОБА_4 від 30.09.2019 вих.№215-к.19 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1