Справа № 442/6249/19
Провадження № 1-кс/442/1630/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2019 року слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого 1 відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з заступником керівника Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,
в с т а н о в и в :
Старший слідчий 1 відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області в рамках кримінального провадження за № 0001575 від 23.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на історію хвороби ОСОБА_5 , яка була вилучена під час тимчасового доступу 23.09.2019 з приміщення Дрогобицької міської лікарні № 1, що за адресою: м. Дрогобич, вул. Шептицького, 9. Клопотання обґрунтовує тим, що 23.08.2019 в Дрогобицький ВП ГУ НП у Львівській області поступило повідомлення від ОСОБА_6 про те, що троє невідомих йому осіб 23.08.2019 приблизно о 03 год. 00 хв., перебуваючи на площі ринок в м. Дрогобичі за попередньою змовою групою осіб, заподіяли йому тілесні ушкодження небезпечні для життя в момент заподіяння, при цьому відкрито заволоділи його грошовими коштами в сумі 700 гривень, мобільним телефоном марки НОКІА, в якому знаходилась сім карта оператора стільникового зв`язку „Лайфселл з № НОМЕР_1 . Вказує, що в ході проведення досудового розслідування 23.09.2019 на підставі ухвали слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду проведено тимчасовий доступ до історії хвороби ОСОБА_5 , що у Дрогобицькій міській лікарні № 1. 23.09.2019 вказану історію хвороби визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Слідчий та власник майна в судове засідання не з`явились.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття в судове засідання слідчого, прокурора, власника майна не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно з вимогами ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
За змістом п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань здійснюється розслідування кримінального провадження № 0001575 від 23.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для накладення арешту на крем, оскільки він є речовим доказом в кримінальному провадженні, слідчий зазначив наявність ризиків втрати цього доказу у разі не накладення арешту, а обмеження права на користування та розпорядження майном є розумним та співрозмірним заходом, що відповідає завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання клопотання старшого слідчого 1 відділення (з розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів) Дрогобицького ВП ГУ НП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з заступником керівника Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, задовольнити.
Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на історію хвороби ОСОБА_5 , яка була вилучена під час тимчасового доступу 23.09.2019 з приміщення Дрогобицької міської лікарні № 1, що за адресою: м. Дрогобич, вул. Шептицького, 9.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів із дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1