печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 червня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання слідчого першого слідчого відділу Другого управління організації досудових розслідувань Центрального апарату Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001161 від 14.05.2018 року, про проведення судово-економічної експертизи, -

В С Т А Н О В И В:
27 травня 2019 року до провадження слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , надійшло клопотання слідчого першого слідчого відділу Другого управління організації досудових розслідувань Центрального апарату Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , погоджене з прокурором першого відділу процесуального керівництва Першого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0001161 від 14.05.2018 року, про проведення судово-економічної експертизи, яку доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

В судове засідання слідчий/прокурор не з`явилися, про місце і час розгляду клопотання повідомлені належним чином. Проте слідчий подав до суду заяву про розгляд вказаного провадження у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.
У клопотанні, сторона кримінального провадження просить слідчого суддю розглядати клопотання без виклику особи, у володінні якої знаходяться речі і документи.
Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання слідчим суддею не здійснювалась.
З наданих в обґрунтування клопотання матеріалів вбачається, що Державним бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001161 від 14.05.2018, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365 КК України.

Підставою для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення став рапорт начальника відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) ОСОБА_5 від 14.05.2018 про виявлення із повідомлень засобів масової інформації відомостей про ведення працівником правоохоронного органу детективом Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) спілкування скайп-зв`язком з ОСОБА_6 щодо укладання угоди у кримінальному провадженні. При цьому прокурори групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000121 від 19.03.2015 не брали участі в будь-яких спілкуваннях із підозрюваним ОСОБА_6 чи з його захисниками з приводу укладання угоди у кримінальному провадженні.

В процесі досудового розслідування встановлено, що Оглядом відеозапису розмови особи, схожої на ОСОБА_6 , та особи, яка представилася керівником головного підрозділу детективів НАБУ ОСОБА_7 , встановлено, що розмову про укладання угоди у кримінальному провадженні ініціював ОСОБА_6 , а ОСОБА_7 уточнивши умови угоди, на які згоден піти ОСОБА_6 , повідомив, що «я думаю ми почнемо займатися цим питанням».

Допитаний свідок ОСОБА_8 , захисник ОСОБА_6 , повідомив, що на початку 2017 року йому зателефонував ОСОБА_6 та повідомив, що на нього вийшов детектив НАБУ ОСОБА_9 та запропонував укласти угоду. Також ОСОБА_6 попрохав ОСОБА_8 обговорити це питання. Під час розмови з ОСОБА_9 ОСОБА_8 зрозумів, що дійсно він спілкувався з цього приводу з ОСОБА_6 , назвавши як умови для укладання угоди сплату 700 млн.грн. як відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та сплату приблизно 2 млрд. грн. недоплаченої ренти, а також надання викривальних показів стосовно ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Через деякий час ОСОБА_9 та ОСОБА_7 з одного боку та ОСОБА_6 з іншого організовано скайп-конференцію щодо обговорення умов укладання угод. При цій розмові приймав участь також ОСОБА_8 . Розмова закінчилися тим, що учасники взяли «паузу» детективи повинні були перекваліфікувати діяння ОСОБА_6 на менш тяжку статтю, а ОСОБА_6 повинен був підрахувати чи зможе він сплатити обумовлені грошові кошти.

Вкінці лютого 2017 року, на початку березня 2017 року від детектива НАБУ ОСОБА_9 з метою досягнення домовленості щодо укладання угоди було запропоновано, крім відшкодування шкоди та надання викривальних показів, відмовитися ОСОБА_6 від частини статутного капіталу «Quick Pace Limited». Всередині березня 2017 року з метою досягнення домовленостей було організовано ще одну скайп-конференцію між ОСОБА_9 та ОСОБА_7 та ОСОБА_6 . За результатами вказаної розмови вони домовилися про зустріч адвоката з детективом НАБУ у Мадриді з приводу обговорення деталей угоди. Вказаний запис розмови був опублікований у подальшому в ЗМІ.

Відповідно до поданої заяви адвоката ОСОБА_8 від 21.05.2018 до САП захисники підозрюваного ОСОБА_6 не зверталися до детективів НАБУ з ініціативою про укладання угоди про визнання винуватості.

Під час досудового розслідування у кримінальному провадженні допитані прокурори групи процесуальних керівників у кримінальному провадженні № 0000121 від 19.03.2015 за підозрою ОСОБА_6 ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , які повідомили, що у кримінальному провадженні неможливо укласти угоду про визнання винуватості підозрюваного, у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 інкримінують корупційні злочини, реальний строк позбавлення волі становить 7 років. Також вони зазначили, що прокурорами групи прокурорів у вказаному кримінальному провадженні не ініціювалися питання про укладання угоди з ОСОБА_6 та не уповноважували для цього інших осіб, в тому числі детективів НАБУ.

Допитаний свідок ОСОБА_14 , заступник Генерального прокурора - керівник САП, підтвердив раніше надані свідчення своїх підлеглих щодо відсутності у детективів НАБУ повноваження на проведення переговорів з приводу укладання угоди у кримінальному провадженні.
Слідчий вказує, що для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, а саме для встановлення розміру завданих матеріальних збитків чи шкоди немайнового характеру, необхідні спеціальні знання, у зв`язку із чим виникла необхідність у проведенні економічної експертизи.
За умовами ч. 1 ст. 244 КПК України, у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Відповідно до ч. 3 ст. 244 КПК України клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.
Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Згідно ч. 2 ст. 242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо: 1) встановлення причин смерті; 2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень; 3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності; 4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості; 5) встановлення статевої зрілості потерпілої особи в кримінальних провадженнях щодо злочинів, передбачених статтею 155 Кримінального кодексу України. 6) визначення розміру матеріальних збитків, шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяної кримінальним правопорушенням.
Згідно ст. 243 КПК України, експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
Слід зазначити, що проведення експертизи є процесуальною дією, котра передбачає призначення експертизи, проведення досліджень і надання висновку експертом з питань, вирішення яких потребує спеціальних знань в галузі науки, техніки, мистецтва або ремесла і які поставлені перед експертом за зверненням сторони кримінального провадження, за дорученням слідчого судді чи суду, або відповіді на які надані експертом за його ініціативою, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідно використати спеціальні знання. Спеціальні знання можуть відноситися до будь-якої сфери людської діяльності - науки, техніки, мистецтва, ремесла. Винятки становлять правові знання. Експерт не вправі вирішувати питання правового характеру (наприклад, чи мало місце вбивство або самогубство; надання кваліфікації дій особи за певною статтею чи частиною статті кримінального закону; чи є нестача результатом розкрадання або недбалості тощо), навіть якщо вони перед ним поставлені. Експерт вправі вирішувати лише питання спеціального характеру, наприклад, чи не спричинене поранення власною рукою, питання ж стосовно того, мало місце вбивство або самогубство, на основі висновків експерта та сукупності інших зібраних за кримінальним провадженням доказів вирішують органи досудового розслідування та судового провадження.
За правилами кримінального процесуального законодавства, передбачено, що слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо слідчий, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.
Слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття даного процесуального рішення, приходить до висновку про необґрунтованість клопотання органу досудового розслідування, оскільки в силу принципу змагальності сторін, слідчим не надано належних та допустимих доказів та не встановлено таких, які б давали підстави слідчому судді прийти до висновку про обґрунтованість вимог клопотання та необхідність залучення експерта на даній стадії досудового розслідування, а відтак слідчий суддя розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на її розгляд сторонами кримінального провадження, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного прийшов до висновку, про відсутність підстав для задоволення вимог клопотання.
Керуючись ст. ст. 107, 242, 309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання слідчого першого слідчого відділу Другого управління організації досудових розслідувань Центрального апарату Державного бюро розслідувань ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001161 від 14.05.2018 року, про проведення судово-економічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1