Справа № 404/8494/19
Номер провадження 1-кс/404/5076/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2019 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката Нестерова, підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у залі суду в місті Кропивницькому клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою, по кримінальному провадженню № 0008933, стосовно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Луганську, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, без утриманців, зареєстрованого та фактично проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз вироком Артемівського районного суду м. Луганська за ч.2 ст. 186 КК України, до покарання у виді позбавлення волі строком на 4 роки,

підозрюваного у цьому кримінальному провадженні за ч.2 ст.190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, за погодженням із прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , якому 29 листопада 2019 року вручено повідомлення про підозру в тому, що він 27.11.2019 року за попередньою змовою із ОСОБА_6 шляхом обману, заволоділи грошовими коштами потерпілої ОСОБА_7 .

Крім того, ОСОБА_5 за попередньою змовою з ОСОБА_6 шляхом обману заволодів майном потерпілого ОСОБА_8 .

Слідчий з прокурором заявлені у клопотанні вимоги підтримали.

Захисник та підозрюваний заперечили проти запропонованого слідчим виду запобіжного заходу-тримання під вартою, наполягають на застосуванні менш суворого запобіжного заходу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст.184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки протоколи: огляду місця події, допиту свідків та потерпілих, пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, результати огляду місця події та предметів, містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри стосовно ОСОБА_5 за ч.2 ст. 190 КК України.

Суто з об`єктивних причин, у перші дні від початку цього досудового розслідування, слідчий суддя не має можливості дати остаточну оцінку: належності, допустимості достатності доказів та правильності кваліфікуючих ознак злочину. Перераховані обставини є завданням судового розгляду. При вирішенні заявлених у клопотанні вимог, достатньо встановити обґрунтованість пред`явленої підозри, що виконано слідчим з прокурором.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Так, злочини, в яких пред`явлено повідомлення про підозру ОСОБА_5 є: невеликої тяжкості, умисними, корисливими, повторними, вчинений за попередньою змовою групою осіб. Посягає на суспільні інтереси - проти власності.

Зухвалість поведінки підозрюваних та похилий вік потерпілих істотно підвищують ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Дії підозрюваного характеризуються як заздалегідь сплановані, обдумані, вчинені групою осіб. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особу, яка підозрюється у вчиненні майнового злочину, раніше судимий, без законного джерела доходу чи/або заробітної плати. Шкоду не відшкодовано. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним, пред`явлення повідомлення про підозру по іншому кримінальному провадженню, є підставою для початку/продовження можливого переховування від слідства та суду. Місце реєстрації та фактичного проживання підозрюваного не співпадає з місцем проведення досудового розслідування.

За таких умов, вважаю, що підозрюваному не може бути застосовано більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, через наявність ризиків, передбачених у пунктах 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

У даному конкретному випадку існують реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження і завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню (ст.2 КПК України), які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного.

На виконання п.2 ч.2 ст.183 КПК України прокурор довів, що ОСОБА_5 після обставин, в яких він підозрюється, залишив місце пригоди, одразу приховав викрадене майно/гроші, таким чином свідомо активно перешкоджав встановленню істини по справі.

У разі застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, вказане не зможе забезпечити на початковому етапі проведення досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції є передумовою для впливу на потерпілих, знищенню чи перетворенню доказів, що ускладнить і затягне досудове розслідування. Така кваліфікуюча ознака як повторність, є проявом ігнорування принципу мирного володіння майном. Перебуваючи на волі без законного джерела доходу, підозрюваний буде мати можливість допустити вчинення нових корисливих кримінальних правопорушень. Тримання під домашнім арештом, не здатне забезпечити ризики передбачені ст.177 КПК України та належне виконання покладених на нього процесуальних обов`язків. Обізнаність про місце проживання потерпілих є ризиком для початку незаконного впливу на них.

ОСОБА_5 підозрюється у злочинах невеликої тяжкості, не пов`язаному із застосуванням насильства, тому згідно п.1 ч.4 ст.183 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити заставу, яка становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений Законом, станом на перше січня 2019 року, який буде достатнім для забезпечення належної поведінки підозрюваного, та зумовлений ступенем довіри, до нього при якому перспектива втрати внесеної застави, буде стримуючим фактором, щоб в особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь яким чином перешкоджати встановленню істини по кримінальному провадженню. Враховуючи дані про особу підозрюваного, обставини кримінальних правопорушень у вчиненні яких він підозрюється, загальний розмір заподіяних збитків від злочину, правильним буде визначити підозрюваному саме такий розмір застави, як то вимагають положення п.п.1-3 ч. 5 ст.182 КПК України.

На виконання ст. 209 КПК України, час фактичного затримання підозрюваного, необхідно обчислювати з 01 години 00 хвилин, 27 листопада 2019 року, коли ОСОБА_5 фактично затримали та останній, підкорюючись правомірному наказу уповноваженої службової особи змушений був прослідувати для участі в слідчих діях у зв`язку з розпочатим досудовим розслідуванням по означеному кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області задовольнити.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 . обчислювати з 01 години 00 хвилин, 27 листопада 2019 року.

Застосований запобіжний захід-тримання під вартою ОСОБА_5 припиняє свою дію о 01 годині 00 хвилин, 27 січня 2020 року.

Визначити ОСОБА_5 двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 38 420 грн. (тридцять вісім тисяч чотириста двадцять гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок 2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_5 по клопотанню 404/8494/19; 1-кс/404/5076/19, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу».

У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 - прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із потерпілим та свідками, носити електронний засіб контролю. Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Роз`яснити підозрюваному правила користування пристроєм, техніку безпеки поводження з ним та наслідки його зняття або неправомірного втручання в його роботу з метою ухилення від контролю. Відмова від носіння засобу електронного контролю, умисне зняття, пошкодження або інше втручання з метою ухилення від контролю, а рівно намагання вчинити зазначені дії є невиконанням обов`язків, покладених на підозрюваного при обранні запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1