печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі сторін кримінального провадження:

підозрюваного ОСОБА_3 (дистанційно у режимі відеоконференції з ДУ «Київський слідчий ізолятор»),

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6 ,

розглянувши дистанційно у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві судове провадження за клопотанням захисника підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 ОСОБА_3 ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підзахисного на більш м`який запобіжний захід,-

В С Т А Н О В И В :

08.10.2019 захисник підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 адвокат ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням про зміну підозрюваному ОСОБА_3 запобіжного заходу та просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з тримання під вартою.

Адвокат, також вказав на необґрунтованість запобіжного заходу в частині обраного альтернативного заходу застави, та вказує, що розмір застави, визначений ч. 5 ст. 182 КПК України, зможе гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, так як визначений розмір застави є непомірним, враховуючи дані, які позитивно характеризують особу ОСОБА_3 та його матеріальний стан.
Підозрюваний та його захисники в судовому засіданні клопотання підтримали за викладених обставин та просили його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечував щодо заявленого клопотання та просив відмовити, вказуючи на актуальність ризиків у кримінальному провадженні та обґрунтованість підозри.

Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
У відповідності до положень ст. 201 КПК України, підозрюваному, обвинуваченому, до якого застосовано запобіжний захід, його захиснику гарантується право на звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Судовим розглядом встановлено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 за підозрою ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України закінченому замаху на заволодіння чужим майном шляхом обману та зловживання довірою, вчинене в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб.

31.08.2019 за клопотанням сторони обвинувачення ухвалою слідчого судді застосовано до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, до 28.10.2019 року та одночасно визначено запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 8095 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 15 000 035 (п`ятнадцять мільйонів тридцять п`ять) грн.для забезпечення виконання ОСОБА_3 обов`язків, визначених КПК України.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у захисника підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 права на звернення до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Так, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному та обранні останньому альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 8095 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 15 000 035 (п`ятнадцять мільйонів тридцять п`ять) грн, слідчий суддя виходив з наявних в наданих суду матеріалах даних про обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, доведеність та наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 178 КПК України, при обранні чи зміні запобіжного заходу слідчий суддя, окрім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя не погоджується з доводами сторони захисту та вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується доводами прокурора з урахуванням того, що вони були предметом перевірки слідчого судді при застосуванні запобіжного заходу та, що також встановлено під час судового розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Аналіз представлених доказів об`єктивно зв`язують підозрюваного ОСОБА_3 з інкримінованим йомукримінальним правопорушенням, передбаченим ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення, що узгоджується з практикою ЄСПЛ (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Вирішуючи питання про зміну підозрюваномузапобіжного заходу слідчий суддя враховує положення, які передбачені КПК, вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Слідчий суддя при вирішенні даного клопотання сторони захисту приймає до уваги, що з урахуванням усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження упродовж досудового розслідування ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Разом з цим, судовим розглядом встановлено, що ризики, які були встановлені на момент застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_3 не втратили свою актуальність та продовжують свою дію, а доводи на їх спростування були предметом дослідження слідчого судді при застосуванні запобіжного заходу та в силу принципу змагальності сторін стороною захисту не доведено, що вони втратили свою актуальність, а тому з урахуванням вказаного, слідчий суддя доводи сторони захисту про їх відсутність не приймає до уваги.

Слід відмітити, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та одночасно такий запобіжний захід повинен бути обраний пропорційно до наявних ризиків та в світлі фактичних обставин справи, задля недопущення порушень прав особи підозрюваного та меті, яку переслідує кримінальне провадження.

Варто зазначити, що застосований запобіжний захід відносно ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою є пропорційним легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів, а відтак слідчий суддя не приймає доводи сторони захисту з підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали вище.

Наряду з вказаним, слідчий суддя вважає слушними доводи сторони захисту щодо зміни запобіжного заходу в частині зменшення розміру застави, який був визначений при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання ОСОБА_3 під вартою, а відтак, виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про доцільність часткове задоволення клопотання захисника шляхом зміни обраного альтеративного запобіжного заходу в частині зменшення розміру застави, який визначений при застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain), 12050/04, 8 січня 2009 року розмір застави повинен бути належною гарантією того, що заявник вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу, при визначенні розміру застави виправданим є врахування серйозності обставин справи.

Враховуючи обставини кримінальних правопорушень, їх корисливий мотив, матеріальне становище підозрюваного, стан здоров`я, сімейний стан, тяжкість правопорушень, у яких він підозрюється, вважаю за необхідне, з урахуванням положень ч.5 ст. 182 КПК України, зменшити розмір застави 15 000 035 (п`ятнадцяти мільйонів тридцять п`ять) грн.до 1 000 000 (одного мільйона) грн., оскільки внесення застави, саме в такому розмірі, на думку суду, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та виправдовуватиме мету застосування запобіжного заходу.
Наряду з цим, у разі внесення застави підозрюваним або заставодавцем слід покласти на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Питання доведеності вини підозрюваного у скоєнні інкримінованих злочинів і правильності кваліфікації його дій, з чим сторона захисту не погоджується, слідчим суддею під час розгляду зазначеного клопотання не вирішувалися, оскільки це є предметом дослідження досудового розслідування і судового розгляду справи по суті.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 179, 182, 183, 201, 205, 309, 372, 376, 392, 532 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання захисника підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 ОСОБА_3 ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підзахисного на більш м`який запобіжний захід задовольнити частково.

Змінити запобіжний захід підозрюваному у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019 ОСОБА_3 , у частині розміру обраного альтернативного виду запобіжного заходу у вигляді застави, зменшивши з 15 000 035 (п`ятнадцяти мільйонів тридцять п`ять) грн.до 1 000 000 (одного мільйона) грн.

Строк дії ухвали слідчого судді визначити до 28 жовтня 2019, у межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001815 від 20.08.2019.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Печерського районного суду м. Києва:

р/р 2089;

МФО (код банку) 820172;

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ;

ЄДРПОУ банку: 26268059;

Отримувач: ТУДСА в місті Києві.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , у разі звільнення його з-під варти внаслідок внесення застави, обов`язки, передбачені частиною 5 ст. 194 КПК України:

- не відлучатися із м. Дніпро, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватися від спілкування із свідками та іншими особами з приводу обставин вчинення інкримінованих йому діянь;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першим викликом;

- носити електронний засіб контролю.

Підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

В іншій частині вимоги клопотання залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1