печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора: ОСОБА_3 , захисника: ОСОБА_4 , підозрюваного: ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотанняслідчого слідчого відділу Печерського УП ГУНП в м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0003306 від 02.08.2019 підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

03.08.2019 слідчий слідчого відділу Печерського УП ГУНП в м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №6 ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0003306 від 02.08.2019 підозрюваному ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за №0003306 від 02.08.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Суть підозри сторона обвинувачення обґрунтовує наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.08.2019 приблизно о 05 годині 20 хвилин, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знаходячись в приміщенні ресторану «Альмондо», що за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 23, під малозначним вигаданим приводом, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, ігноруючи загальноприйняті норми моральності та поведінки в суспільстві, усвідомлюючи присутність в ресторані інших відвідувачів та персоналу, безпричинно спровокували сварку та конфлікт з ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , під час якого почали наносити удари руками в область обличчя та тулуба останнім.

Під час бійки, ОСОБА_10 , застосовуючи предмет заздалегідь пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, а саме кухонний ніж, який схопив з поверхні столу, встановленого в приміщенні вказаного ресторану та почав наносити ним удари в область голови та тулуба ОСОБА_15 , який внаслідок нанесених ударів впав назад на підлогу, розбивши таким чином скляні вхідні двері до ресторану.

Після чого, ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , продовжуючи свої злочинні дії, вийшли з приміщення ресторану «Альмондо» та перебуваючи біля його входу, продовжили сварку із ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 в ході якої наносили удари руками в область обличчя останнім, після нанесення яких з ресторану вибіг ОСОБА_10 , який вперто не бажаючи припиняти свої активні хуліганські дії наздогнав ОСОБА_13 , який тікаючи впав на асфальтне покриття проїжджої частини дороги та наніс останньому близько чотирьох ударів кухонним ножем в область голови, а ОСОБА_12 в цей час усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, умисно наніс декілька ударів руками в область обличчя ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . Крім цього, ОСОБА_10 , свої активні хуліганські дії, наніс близько двох ударів ножем в область обличчя ОСОБА_14 .

Внаслідок злочинних дій, ОСОБА_16 , ОСОБА_17 та ОСОБА_18 потерпілим ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_15 були спричинені тілесні ушкодження у вигляді: «Струсу головного мозку, забійних ран скроневої ділянки зліва, забійної рани тім`яної ділянки голови» Таким чином, ОСОБА_10 , своїми умисним діями, які виразились у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалося особливою зухвалістю, із застосуванням предмета заздалегідь пристосованого для нанесення тілесних ушкоджень, вчиненого групою осіб, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Республіки Арменія, армянин, тимчасово не працюючого, не одруженого, з середньою освітою, проживаючого за адресою: за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (зі слів).

02.08.2019 ОСОБА_10 затриманий в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України

03.08.2019 ОСОБА_10 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Слідчий вважає наявними ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, про що свідчить відсутність постійного місця проживання та роботи на території України, а відтак підозрюваний легальних джерел доходу не має, неодружений, утриманців (непрацездатних осіб чи дітей) не має знищити, сховати та спотворити речі та документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, незаконно впливати на свідків кримінального правопорушення. На даний час перелічені вище ризики є реальними, тому інші запобіжні заходи унеможливлять запобіганню вказаних ризиків, та не забезпечать належної поведінки підозрюваного, у зв`язку з вищевикладеним.

Обставини встановлені під час досудового розслідування на думку слідчого виправдовують тримання підозрюваного під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Прокурор в судовому засіданні доводи клопотання підтримали, просили задовольнити, зазначивши, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом, а відтак інші, більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання, просили відмовити, та застосувати домашній арешт.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку учасників судового провадження, надходжу до наступних висновків.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за №0003306 від 02.08.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 02.08.2019 приблизно о 05 годині 20 хвилин, ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , знаходячись в приміщенні ресторану «Альмондо», що за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 23, під малозначним вигаданим приводом, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, ігноруючи загальноприйняті норми моральності та поведінки в суспільстві, усвідомлюючи присутність в ресторані інших відвідувачів та персоналу, безпричинно спровокували сварку та конфлікт з ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , під час якого почали наносити удари руками в область обличчя та тулуба останнім.

03.08.2019 ОСОБА_10 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя, встановив, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, підтверджується долученими до матеріалів клопотання доказами, а саме: рапортами працівників поліції від 02.08.2019; протоколом огляду місця події за адресою: м. Київ, бул. Лесі Українки, 23, ресторан «Альмондо» від 02.08.2019; протоколом прийняття заяви ОСОБА_19 від 02.08.2019; протоколом прийняття заяви ОСОБА_15 від 02.08.2019; протоколом прийняття заяви ОСОБА_13 від 02.08.2019; протоколом прийняття заяви ОСОБА_14 від 02.08.2019; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_15 від 02.08.2019; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_14 від 02.08.2019; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_13 від 02.08.2019консультативними висновками спеціаліста на ім`я ОСОБА_20 та ОСОБА_13 ; протоколом впізнання за фотознімками із потерпілим ОСОБА_14 від 02.08.2019; протоколом впізнання за фотознімками із потерпілим ОСОБА_15 від 02.08.2019; протоколом впізнання за фотознімками із потерпілим ОСОБА_13 від 02.08.2019; протоколом перегляду відеозапису від 02.08.2019; протоколом затримання в порядку статті 208 КПК України ОСОБА_21 від 02.08.2019; повідомленням про підозру ОСОБА_22 від 02.08.2019.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_23 кримінального правопорушення, інкримінованих йому стороною обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

У відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Разом з тим, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України. Разом з цим, доводи, які зазначені в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу щодо можливості переховування підозрюваного від органів досудового слідства та суду, не знайшли свого підтвердження, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Долучені до клопотання докази, містять дані виключно щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_23 інкримінованого діяння, однак не містять обґрунтованих доказів стосовно наявності ризиків вказаних у клопотанні, передбачених ст. 177 КПК України, які б передбачали застосування до підозрюваного виняткового запобіжного заходу.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини, яке згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, які є джерелом законодавства, у справі «Бойченко проти Молдови» № 41088/05, рішення від 11 липня 2006 року - «одне тільки посилання судів на відповідну норму закону без вказівки підстав з яких вони вважають обґрунтованими твердження про те, що ніби заявник може перешкоджати провадженню в справі, переховуватися від правосуддя або скоювати нові злочини, не є достатнім для ухвалення рішення про обрання запобіжного заходу». А у справі «Мамедова проти Росії» № 7064/05, рішення від 01 червня 2006 року Європейський суд дійшов такого висновку: «посилання на тяжкість обвинувачення, як на головний чинник при оцінці ймовірності того, що заявниця переховуватиметься від правосуддя, перешкоджатиме ходові розслідування або вчинятиме нові злочини є недостатнім, хоча суворість покарання і є визначальний елементом при оцінці ризику переховування від правосуддя чи вчинення нових злочинів, і що потребує позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, беручи до уваги тільки тяжкість злочину».
За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з цим, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, строком на два місяці, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0003306 від 02.08.2019.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 176, 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 196, 202, 205, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Печерського УП ГУНП в м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0003306 від 02.08.2019 підозрюваному ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Республіки Арменія, громадянина армянії, тимчасово не працюючого, не одруженого, з середньою освітою, раніше не судимого (зі слів), запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги, у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0003306 від 02.08.2019, до 03.10.2019.
Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.
Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування до 03 жовтня 2019 року включно.
Копію ухвали направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_18 .
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1