Справа № 461/8902/18
Провадження № 1-кс/461/8195/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.10.2019 року слідчий суддя Галицького районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , заявника адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

встановив:

адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 26.02.2019 року на транспортний засіб марки «DAF SB3000» д.н.з. « НОМЕР_1 », номер кузова НОМЕР_2 , тип пального дизель, 1994 року випуску із ключем запалювання, який на праві власності належить ОСОБА_4 , мотивуючи клопотання тим, що після рішення суду про арешт пройшло достатньо часу, однак накладення арешту на майно не виправдало своєї мети, оскільки з часу арешту слідчим не встановлено жодних обставин, які могли б стверджувати про причетність арештованого майна до вчинення злочину. Відтак, на думку заявника, відпала потреба у подальшому застосуванні даного заходу забезпечення кримінального провадження.

Захисник в судовому засіданні клопотання підтримав та просив задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Відповідно до положень КПК України, його неявка не є перешкодою для розгляду справи.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення захисника, приходжу до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.

Відповідно до приписів статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною другою вказаної статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Управління СБ України у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000331 від 31.10.2018 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 26.02.2019 року накладено арешт на транспортний засіб марки «DAF SB3000» д.н.з. « НОМЕР_1 », номер кузова НОМЕР_2 , тип пального дизель, 1994 року випуску із ключем запалювання, який на праві власності належить ОСОБА_4 .

Мотивами постановлення вказаної ухвали зазначено, що незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.
Таким чином, правовою підставою для накладення арешту на зазначене майно було збереження речових доказів, з метою проведення ряду слідчих дій, зокрема огляду транспортного засобу та призначення необхідних експертиз з дослідження технічного стану автомобіля.

Заявником до поданого клопотання не долучено жодного доказу, який б підтверджував проведення з арештованим майном необхідних слідчих дій, в тому числі експертних досліджень в повному обсязі.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи вищенаведене, а також те, що арешт накладено обґрунтовано, підстави для скасування арешту майна не відпали, оскільки заявником не доведено, що в межах кримінального провадження проведено ряд слідчих дій, з метою виконання яких накладався арешт, тому слідчий суддя не вбачає правових підстав для скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 26.02.2019 року.

Керуючись ст.ст.170-174 КПК України,

постановив:

Клопотання залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1