Провадження № 1-кп/947/969/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01.11.2019 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001984 від 27.09.2019 року у відношенні:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сухий Яр Миколаївського району Одеської області, громадянин України, українець, з неповною середньою освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, без постійного місця реєстрації та проживання, раніше судимого: 1) 05.07.2016 року Київським районним судом м. Одеси за ч.2 ст.15, ч.1 ст.309, ч.1 ст.185 КК України до покарання у вигляді штрафу у розмірі 1 700 грн., 2) 17.05.2019 року Київським районним судом м. Одеси за ч.2 ст.309 КК України до 3 років позбавлення волі, звільненого від відбування призначеного покарання з випробувальним строком 3 роки, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

Ухвалою суду кримінальне провадження призначено до підготовчого судового засідання, відповідно ч.1 ст. 314 КПК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вказуючи що обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування відповідають вимогам КПК України. Крім того, прокурор заявив клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 , з підстав викладених у письмову клопотанні, що долучено до матеріалів провадження.

Захисник обвинуваченого не заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду. Однак заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважав, що домашній арешт цілком здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Обвинувачений підтримав думку захисника в повному обсязі.

Потерпілий надав до суду заяву, згідно якої просив провести підготовче судове засідання без його участі.

Вислухавши думку учасників судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, а також додані до нього матеріали, суд вважає, кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду с наступних підстав.

Обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування, складені із дотриманням вимог КПК України.

Кримінальне провадження підсудне Київському районному суду м. Одеси.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження, або для розгляду питань про можливість затвердження угоди про примирення або угоди про визнання винуватості не має.

Судовий розгляд має проводитися у відкритому судовому засіданні, оскільки підстави для проведення закритого судового засідання відсутні.

За вказаних обставин кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому засіданні з викликом учасників кримінального провадження.

Вирішуючи питання щодо клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного корисливого кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, за кваліфікуючими ознаками таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно за попередньою змовою групою осіб, шляхом проникнення у зховище, яке відповідно до ст.12 КК України відносить до тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до шести років.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до п.2, 5 ч.3 ст.183 КПК України, . Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; та до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
ОСОБА_4 раніше судимий, не одружений, офіційно не працевлаштований, постійного джерела прибутку не має, притягується до кримінальної відповідальності у період іспитового строку, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків у суспільставі.
Стороною обвинувачення доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, продовжити вчиняти протиправні дії, що в свою чергу свідчить про те, що більш м`які запобіжні заходи, станом на теперішній час не здатні забезпечити належної процесуальної поведінки обвинуваченою.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
У своїй практиці ЄСПЛ наголошує на тому (рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»), що на етапі розгляду питання щодо взяття заявника під варту аргументами на користь такого рішення стали серйозність звинувачень, пред`явлених заявникові, та ризик його втечі.
Крім того, колегія суддів враховує правову позицію ЄСПЛ, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.
Крім того, в цьому конкретному випадку, взявши до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, характер інкримінованого кримінального правопорушення, яке має прямий умисел, суд вважає, що станом на теперішній час суспільний інтерес перебування обвинуваченого під вартою, переважає над його особистим інтересом.
Водночас, з урахуванням особи обвинуваченого, його віку, стану здоров`я, економічно-соціального становища, та того факту, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, у відповідності до ст.12 КК України, існують вищезазначені ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає, за необхідне визначити розмір застави у межах, який передбачений для осіб, що обвинувачуються у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів.
Все вищевикладене у сукупності свідчить, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого та обмеження його прав, не суперечать ст.5 «Конвенції з прав людини та основоположних свобод», оскільки в матеріалах кримінального провадження існують ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, перевищує принцип поваги до особистої свободи та є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 314, 315, 369-372, 392-395 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського районного суду м. Одеси на 10:00 год., 04.11.2019 року.

Клопотання прокурора Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, утримуючи останнього в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» (№21).

Ухвала суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 29.12.2019 року.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_4 процесуальних обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на перше січня 2019 року що складає 96 050 (дев`яносто шість тисяч п`ятдесят) гривень (1 921 грн. х 50 = 96 050).

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення обвинуваченим визначеного судом розміру застави, покласти на нього наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1.прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2.не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3.повідомляти слідчого, прокурора, чи суд про зміну свого місця проживання;

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу суду, може бути подана безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Викликати в судове засідання учасників кримінального провадження.

Суддя Київського районного
суду м. Одеси ОСОБА_1