УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" липня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши в судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004820 від 11 листопада 2018 року та обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0005983 від 28 жовтня 2018 року за обвинуваченням:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця м. Харкова, громадянина України, українця, із середньою освітою, не працюючого, раніше неодноразово судимого останній раз 08.05.2018 року Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 4 ст. 70 КК України до 2 років позбавлення волі, звільнений 03.08.2018 р. за відбуттям строку покарання, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч.2 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходяться кримінальні провадження № 0004820 та № 0005983 за обвинуваченням ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч.2 ст. 185 КК України .

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, визначених під час обрання запобіжного заходу, з метою їх запобігання.

У судовому засіданні обвинувачений при розгляді клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою полагався на розсуд суду.

Вислухавши учасників процесу, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заявлене прокурором клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_7 , суд враховує наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: можливість переховування від суду; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватими у скоєні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, та приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливе, а тому, суд продовжує строк тримання під вартою ОСОБА_7 до 27.09.2019 року.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 20 листопада 2018 року до ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі "Харківський слідчий ізолятор" на строк шістдесят днів, який в подальшому був продовжений до 07.06.2019 року.

Відповідно до ухвали судом було визначено заставу відповідно до ст.182 КПК України у розмірі 35240,00 грн. Суд при продовженні строку тримання під вартою визначає суму застави у тому ж розмірі.

За таких обставин, суд задовольняє клопотання прокурора та залишає обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 27.09.2019 року.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 331, 369 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 задовольнити.

Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити без змін у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», та продовжити строк тримання його під вартою на 60 днів, тобто до 27.09.2019 року.

Розмір застави визначити в сумі 35240, 00 (тридцять п"ять тисяч двісті сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на р/р № 6674 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, , отримувач ТУДСА України в Харківській області, призначення платежу: застава згідно КПК по справі № 640/24535/18, ОСОБА_10 (Київський районний суд м. Харкова), до сплину терміну тримання під вартою.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатись з місця свого проживання в м. Харкові без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/ або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суддю Київського районного суду м. Харкова.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити ОСОБА_9 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, не звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Київський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1