Справа № 640/6478/18
"03" жовтня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участі слідчого - ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,
підозрюваної - ОСОБА_7 ,
Всім підозрюваним і їх захисникам забезпечено належні умови та достатній час для реалізації права на доступ до матеріалів, можливість скопіювати чи відобразити іншим чином будь-які речові докази і документи розслідування. Матеріали кримінального провадження складаються із 7 томів.
Станом на 30.09.2019 підозрювана ОСОБА_9 і її захисник адвокат ОСОБА_12 ознайомилися з 1,2,3,4,5,6 томами кримінального провадження, про що складено протокол про надання доступу до матеріалів досудового розслідування.
В період з 05.09.2019 по 30.09.2019 підозрювана ОСОБА_7 з`явилася для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження тільки тричі 16.09.2019, 17.09.2019 і 20.09.2019.
25.09.2019 захисником підозрюваної ОСОБА_7 адвокатом ОСОБА_5 надано до СУ ГУ НП в Харківській області копію листка непрацездатності серія АДП № 669831 від 23.09.2019, виданого лікарем терапевтом КНП «Міська студентська лікарня» Харківської міської ради ОСОБА_13 на ім`я ОСОБА_7
Листом КНП «Міська студентська лікарня» Харківської міської ради № 1679 від 01.10.2019 підтверджено факт видачі листка непрацездатності на ім`я ОСОБА_7 , інформацію про неможливість проведення процесуальних дій за участі ОСОБА_7 не надано.
Слідчий вважає, що не зважаючи на наданий підозрюваним і їх захисникам достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ, та з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу, підозрюваною ОСОБА_7 і захисниками ОСОБА_7 : адвокатом ОСОБА_4 , адвокатом ОСОБА_6 і адвокатом ОСОБА_5 , допущено зволікання при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження, чим порушуються вимоги ст. 28 КПК України щодо виконання процесуальних дій у розумні строки.
В судовому засіданні слідчий підтримав подане клопотання, з підстав, виклдаених у клопотанні, просив про його задоволення.
Захисники підозрюваної ОСОБА_7 адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та підозрювана ОСОБА_7 проти задоволення клопотання заперечували, зокрема, посилаючись на наступне.
23.09.2019 слідчий ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова з клопотанням про встановлення стороні захисту строку (до 30.09.2019) для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_14 від 25.09.2019 у задоволенні клопотання слідчого відмовлено.
01.10.2019 слідчий ОСОБА_3 повторно звернувся до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова з клопотанням про встановлення стороні захисту строку (до 25.10.2019) для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.
Сторона захисту вважає, що клопотання сторони обвинувачення є незаконним, необгрунтованим, таким, що не відповідає фактичним обставинам справи та матеріалам досудового розслідування, а отже - не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Досудове розслідування тривало 1,5 року з моменту початку кримінального провадження до моменту прийняття рішення про відкриття матеріалів стороні захисту.
При цьому, захисникам ОСОБА_7 необхідний достатній час для надання якісної правової допомоги клієнту, а саме: підготовки та подання слідчому, прокурору клопотань про проведення слідчих та інших процесуальних дій з метою встановлення обставин, які виправдовують підозрювану, та спонукання сторони обвинувачення надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
З логіки ж клопотання слідчого випливає, що захист має за 2 з неповним місяці розібратися в усіх нюансах повідомленої підозри на основі відкритих матеріалів та погодитися з позицією сторони обвинувачення.
При цьому, між адвокатом ОСОБА_5 та ОСОБА_7 укладено договір про надання правової допомоги тільки 10.09.2019, тобто на етапі, коли вже було прийнято рішення про закінчення досудового розслідування та надання доступу до його матеріалів.
Ознайомившись з частиною матеріалів, захисник 20.09.2019 звернувся до слідчого з клопотанням про допит свідків - співробітників ГУ ДКСУ в Харківській області. 23.09.2019 за результатами розгляду клопотання слідчим прийнято постанову про відмову у задоволенні клопотання, яку було вручено адвокату лише 26.09.2019. Наразі вирішується питання про оскарження вказаної постанови.
Крім того, 23.09.2019 захисник звернувся до процесуального керівника - прокурора ОСОБА_8 з клопотанням про закриття кримінального провадження. 01.10.2019 адвокатом отримано лист прокуратури Харківської області, до якого додано постанову прокурора від 25.09.2019 про відмову у задоволенні клопотання адвоката про закриття кримінального провадження.
Таким чином, задоволення клопотання слідчого призведе до звуження процесуальних можливостей сторони захисту щодо відстоювання своєї позиції на етапі досудового розслідування, що, на думку сторони захисту, суттєвого обмежує права підозрюваної ОСОБА_7 на захист та стане грубим порушенням приписів ч. 2 ст. 20 КПК України.
Тому твердження слідчого про умисне зволікання стороною захисту із ознайомленням з матеріалами досудового розслідування та порушує вимоги ст. 28 КПК України, є безпідставним.
Зазначили, що клопотання слідчого не містить обґрунтування запропонованого граничного строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування - 25.10.2019. «Графік» ознайомлення з матеріалами складений слідчим до 17.10.2019, що, на думку сторони захисту, свідчить про передчасність поданого клопотання.
23.09.2019 слідчий вже звертався до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова з відповідним клопотанням про встановлення стороні захисту строку (до 30.09.2019) для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 25.09.2019 у задоволенні клопотання слідчого відмовлено. Повторне звернення менш як за тиждень після отримання судового рішення з аналогічного питання, як вважає сторона захисту, є ознакою грубого зловживання стороною обвинувачення своїми процесуальними правами.
Також посилалися на те, що описово-мотивувальна частина клопотання слідчого від 01.10.2019 не містить обґрунтування підстав для обмеження строку на ознайомлення з матеріалам досудового розслідування захисника ОСОБА_5 .
Втім, у прохальній частині слідчий просить обмежити і його право на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, що свідчить про зловживання стороною обвинувачення своїми процесуальними правами та свідчить про штучне створення перешкод у здійсненні правомірної діяльності по надання правової допомоги - захисту підозрюваної ОСОБА_7 .
Слідчий суддя, вислухавши доводи учасників процесу, вивчивши надані докази, приходить до висновку по відсутність правових підстав до задоволення клопотання, виходячи з наступного.
09.03.2019 о 12.00 ОСОБА_7 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, у зловживанні службовим становищем, умисному, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для іншої юридичної особи, використанні службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що завдало істотної шкоди державним інтересам, і службову підробленні, а саме складанні службовою особою завідомо неправдивого офіційного документу.
08.08.2019 о 11.25 ОСОБА_7 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 3 ст. 191 КК України розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненим за попередньою змовою групою осіб, і ч. 1 ст. 366 КК України внесенні до офіційного документу завідомо неправдивих відомостей та видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів.
Згідно вимог ч. ч. 1, 3, 4 ст. 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний надати доступ та можливість скопіювати або відобразити відповідним чином будь-які речові докази або їх частини, документи або копії з них, а також надати доступ до приміщення або місця, якщо вони знаходяться у володінні або під контролем держави, і прокурор має намір використати відомості, що містяться в них, як докази у суді. Надання доступу до матеріалів включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів.
Право на ознайомлення з усіма матеріалами досудового розслідування гарантує реалізацію конституційного права підозрюваного на отримання інформації, зокрема, щодо суті пред`явленого обвинувачення та стану розгляду справи, а також забезпечує підозрюваному чи його захиснику можливість підготувати захист від пред`явленого обвинувачення.
Отже, право на ознайомлення із матеріалами досудового розслідування та право на отримання інформації про закінчення розслідування у кримінальному провадженні є складовими конституційного права на захист.
Водночас, ознайомлення підозрюваного чи його захисника з матеріалами досудового розслідування є елементом кримінального судочинства і його порядок відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 92 Конституції України визначається законами України.
Відтак, право на таке ознайомлення не є абсолютним, про що також зазначив Конституційний суд України у рішенні по справі № 1-4/2012 про ознайомлення обвинуваченого та захисника з матеріалами кримінальної справи. Ознайомлення обвинуваченого чи його захисника з матеріалами справи в межах розумних строків відповідає завданням кримінального судочинства, визначеним у ст. 2 КПК України, що з одного боку забезпечує реалізацію прав і свобод людини і громадянина, а з іншого - вимагає від особи відповідальної поведінки, зумовленої законними потребами, інтересами інших осіб та суспільства в цілому.
Відповідно до ч. 10 ст. 290 КПК України, сторонам кримінального провадження, потерпілому, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надається достатній час для ознайомлення з матеріалами, до яких їм надано доступ. У разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, слідчий суддя за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами, після спливу якого сторона кримінального провадження або потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, вважаються такими, що реалізували своє право на доступ до матеріалів.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 18.01.2012 №1-рп/2012, Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Корнєв і Карпенко проти України" при визначенні адекватності часу та можливостей, які необхідні обвинуваченому для підготовки захисту, суд враховує конкретні обставини справи, її складність, обсяг матеріалів справи, який було пред`явлено для ознайомлення, обсяг матеріалів, з якими необхідно ознайомитись, тощо.
Відповідно до Рішень Європейського суду з прав людини право на ознайомлення з матеріалами справи слід вважати необхідною передумовою підготовки захисту.
Європейський суд неодноразово зазначав, що право на захист не є абсолютним, а за змістом статті 6 Конвенції прийнятними є лише вкрай необхідні заходи, які обмежують право на захист (рішення від 23 квітня 1997 року у справі „Ван Мехелен та інші проти Нідерландів, від 25 вересня 2008 року у справі „Полуфакін і Чернишов проти Росії). Як зауважив Європейський суд, підпункт „b пункту 3 статті 6 Конвенції гарантує обвинуваченому „мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту, а це означає, що така підготовка охоплює все, що є „необхідним для підготовки розгляду справи судом. Крім того, можливості, доступні кожному, хто обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, мають включати ознайомлення для цілей підготовки свого захисту з результатами розслідувань, які проводилися протягом усього провадження у справі. Однак питання адекватності часу і можливостей, наданих обвинуваченому, слід вирішувати в контексті обставин кожної конкретної справи (рішення від 21 жовтня 2010 року у справі „Корнєв і Карпенко проти України). Так, у рішенні від 18 лютого 2010 року у справі „Гаважук проти України Європейський суд визнав, що можливість обвинуваченого ознайомитися з матеріалами справи протягом п`яти днів є достатнім часом у цій справі в розумінні підпункту „b пункту 3 статті 6 Конвенції.
Кримінально-процесуальний Кодекс України не містить поняття «затягування процесу ознайомлення з матеріалами кримінального провадження», зазначений інститут кримінального судочинства є оціночною категорією і в кожному разі, з огляду на вищезазначену практику Європейського Суду з прав людини, вирішується судом в залежності від конкретних обставин справи.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду.
У відповідності до ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Пунктом 21 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, зокрема, відносяться розумність строків.
Згідно ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Відповідно до ч. 2 ст. 28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.
Згідно вимог ч. 3 ст. 28 КПК України, критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.
Відповідно до ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Розглядаючи таке клопотання, слідчий суддя повинен неухильно дотримуватися основних засад кримінального провадження, що стосується повноти, всебічності та об`єктивності судового розгляду справи. Для реалізації цих засад слідчий суддя повинен перевірити, чи підтверджуються наведені у клопотанні факти затягування підозрюваним та його захисником ознайомлення з матеріалами, а також з`ясувати обставини виправданості і правомірності обмеження права, передбаченого п. 3 ст. 6 Конвенції, згідно якого кожен обвинувачений має право мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.
Згідно з ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його справ та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
В ч. 5 ст. 28 КПК України визначено, що кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.
Крім цього, адвокату ОСОБА_6 для передання ОСОБА_7 , 10.09.2019 вручено повістки про виклик на 12.09.2019 о 17:00 год.; 13.09.2019 о 17:00 год. (а.с. 45).
Також, ОСОБА_7 16.09.2019 вручено повістки про виклик на 23.09.2019 о 17:00 год., 24.09.2019 о 17:00 год., 25.09.2019 о 17:00 год., 26.09.2019 о 17:00 год., 27.09.2019 о 17:00 год. (а.с. 45-46).
23.09.2019 слідчий подав до слідчого судді Київського районного суду м. Харкова клопотання про встановлення стороні захисту строку до 30.09.2019 для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування.
Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 25.09.2019 у задоволенні клопотання слідчого відмовлено (а.с.100).
25.09.2019 захисником підозрюваної ОСОБА_7 адвокатом ОСОБА_5 надано до СУ ГУ НП в Харківській області копію листка непрацездатності серія АДП № 669831 від 23.09.2019, виданого лікарем терапевтом КНП «Міська студентська лікарня» Харківської міської ради ОСОБА_13 на ім`я ОСОБА_7 (а.с. 42).
Листом КНП «Міська студентська лікарня» Харківської міської ради № 1679 від 01.10.2019 підтверджено факт видачі листка непрацездатності на ім`я ОСОБА_7 , інформацію про неможливість проведення процесуальних дій за участі ОСОБА_7 не надано (а.с. 49).
Керуючись ст. ст. 210 п.10, 309, 372, 376 ч.2 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1