Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження №1-кс/641/3446/2019 Справа №641/6632/19
УХВАЛА

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
Слідчого судді ОСОБА_1 ,
За участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
Слідчий СВ Слобідського відділу поліції ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Слобідського відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 юристом 1 класу ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого під час огляду місця події майна, а саме 6 фрагментів кільця каналізаційного люку, вилучених під час проведення огляду місця події.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на те, що 15.08.2019 до Чергової Частини Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява представника КП «Харківводоканал», про те, що невстановлена особа шляхом вільного доступу викрала кільце каналізаційного люку, за адресою: м. Харків, вул. Фонвізіна 10.
В період часу з 15:30 до 16:00 19.08.2019 у присутності понятих ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , проведено огляд місця події у службовому приміщенні Слобідського ВП ГУНП в Харківській області за адресою: м. Харків, пров. Балашовський 12, під час якого ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 добровільно надав співробітникам Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області, 6 фрагментів кільця каналізаційного люку.
Враховуючи вищевикладене, є достатні підстави вважати, що вилучены в ході огляду місця події , 6 фрагментів кільця каналізаційного люку, є предметами вчинення злочину, що має значення речового доказу по даному кримінальному провадженню, який необхідний для подальшого проведення ряду судових експертиз в якості об`єкту дослідження, а тому на вказані речі необхідно накласти арешт з метою забезпечення його збереження.
Слідчий СВ Слобідського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 повідомлений про місце та час розгляду в судове засідання не з`явився. У відповідності до ч. 3 ст. 172 КІІК України його неприбуття не перешкоджає розгляду даного клопотання.
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий, звертаючись з клопотанням про арешт майна довів правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні,та встановивши відсутність наслідків арешту майна для інших осіб.
Слідчий суддя вважає, що слідчим доведені обставини, для арешту майна, передбачені КПК України.
За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого обґрунтоване та підлягає задоволенню.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 170, 172, 173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -
Накласти арешт на , 6 фрагментів кільця каналізаційного люку, що були добровільно надані в ході проведення огляду місця події ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , з метою їх приєднання до матеріалів кримінального провадження у якості речових доказів та проведення відповідних судових експертиз.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали про арешт майна доручити слідчому.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1