Справа№ 693/550/19
1-кс/693/358/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову в арешті майна

13.09.2019 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , начальника Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків клопотання старшого слідчого СВ Жашківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_4 , яке погоджене начальником Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження № 0000138, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.04.2019року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 239 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді з клопотанням про проведення огляду.

До СВ Жашківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області надійшли матеріали про те, що внаслідок здійснення ОСОБА_5 діяльності з утримання свиней, внаслідок порушення спеціальних правил, останнім здійснено забруднення території земельної ділянки, розташованої поряд з домоволодінням АДРЕСА_1 , відходами, а саме гноєм від свиней, що створило небезпеку для здоров`я людей та довкілля.
За вказаним фактом СВ Жашківського відділення поліції Уманського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області розпочато кримінальне провадження №0000138, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.239 КК України.
Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснюючи діяльність з утримання та розведення свиней на території домоволодіння за місцем свого фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , починаючи з початку березня 2019 року до 03 квітня 2019 року, діючи умисно та цілеспрямовано, в порушення спеціальних правил, визначених ст.ст.17, 33 Закону України «Про відходи», ст.55 Закону України «Про охорону навколишнього середовища», систематично здійснював злив відходів (гною та сечі), що виникли внаслідок життєдіяльності свиней, на ґрунтовий покрив берега р. Гірський Тікич, тим самим здійснив забруднення земельної ділянки площею 750 м?, чим, відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи №1417/19-23 від 19.08.2019р., допустив викиди відходів у навколишнє середовище, що призвело до забруднення земельних ресурсів у результаті перевищення концентрацій показників ґрунту порівняно з фоновими пробами, а саме: амоній (обмінний), у перерахунку на амоній-іон, нітрати, фосфор (рухомі форми) у перерахунку на п`ятиоксид фосфору, хлориди (водна витяжка), що внаслідок великої кількості гельмінтів та потрапляння зараженого гною на відкритий ґрунт, створило небезпеку для довкілля та здоров`я людей, які мешкають поряд, а також заподіяв шкоди на суму 71054 грн. 08 коп.
28.08.2019р. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.239 КК України.
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №178264805, ОСОБА_5 має у власності земельну ділянку площею 2,8837 га з кадастровим номером: :02:002:0175, яка розташована в адміністративних межах Кищенської сільської ради Маньківського району Черкаської області.
Згідно витягу з інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції», ОСОБА_5 на праві приватної власності належить транспортний засіб - причіп «ПГМФ 8302», д.н.з. НОМЕР_1 .
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно п.4 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч.6 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, що до яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Таким чином, накладення арешту на нерухоме майно ОСОБА_5 під час досудового розслідування у кримінальному провадженні необхідно здійснити з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Старший слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 та начальник Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримали клопотання та просили його задовольнити.
Відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення ст. слідчого СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 та думку начальника Жашківського відділу Уманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає клопотання необґрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Статтею ст.170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У відповідності до вимог ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У клопотанні цивільного позивача у кримінальному провадженні про арешт майна підозрюваного, обвинуваченого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третіх осіб для відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, повинно бути зазначено:
1) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог;
2) докази факту завдання шкоди і розміру цієї шкоди.
Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Вимогами ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до вимог ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно п.4 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч.6 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, що до яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч.8 ст.170 КПК України, вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.
У клопотанні старший слідчий СВ Жашківського ВП Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 просить накласти арешт на земельну ділянку площею 2,8837 га з кадастровим номером: :02:002:0175, яка знаходиться в адміністративних межах Кищенської сільської ради Маньківського району Черкаської області, та причіп «ПГМФ 8302», д.н.з. НОМЕР_1 , що належать на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Суму заподіяної шкоди у даному кримінальному провадженні визначено у розмірі 71054 грн. 08 коп., але при цьому не визначено вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову, яка повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові.
Тобто, не визначено вартість земельної ділянки площею 2,8837 га з кадастровим номером: :02:002:0175, яка знаходиться в адміністративних межах Кищенської сільської ради Маньківського району Черкаської області та причіпу «ПГМФ 8302», д.н.з. НОМЕР_1 , що належать на праві приватної власності підозрюваному ОСОБА_5 .
Враховуючи вищевикладене та правову підставу для арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити у накладенні арешту на вказане у клопотанні майно ОСОБА_5
Керуючись ст.ст.107, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Жашківського ВП УВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про арешт майна - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду на протязі 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_6