УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.10.2019 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Одесі клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0003630 від 18.10.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання, 18.10.2019 до ЧЧ Київського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій вона просить прийняти заходи правового характеру, щодо невстановлених осіб, в загальній кількості 5-6 чоловік, які 18.10.2019 в період часу з 02:00 год. по 04:00 год. знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , вчинили дії сексуального характеру, пов`язані із вагінальним проникненням в тіло потерпілої, без добровільної згоди останньої (зґвалтування) вчинене групою осіб, та щодо неповнолітньої особи.

Крім того, 18.10.2019 до ЧЧ Київського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в якій вона просить прийняти заходи правового характеру, щодо невстановленої особи, яка 18.10.2019 в період часу з 02:00 год. по 04:00 год., знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила дії сексуального характеру, пов`язані із вагінальним проникненням в тіло потерпілої, без добровільної згоди останньої (зґвалтування), тобто вчинене щодо неповнолітньої особи.

В ході проведення досудового розслідування, 18.10.2019 року, потерпіла ОСОБА_6 добровільно видала нижню білизну чорного кольору (труси), в яку остання була одягнена в ніч із 17.10.2019 року на 18.10.2019 року, під час вчинення відносно неї кримінального правопорушення, що мало місце за адресою: м. Одеса, вул. Довга, 74, яку опечатано у спеціальний експертний пакет №7043713.

Цього ж дня, 18.10.2019 року, потерпіла ОСОБА_5 добровільно видала нижню білизну червоного кольору (труси), а також носки темно-синього кольору, а які остання була одягнена в ніч із 17.10.2019 року на 18.10.2019 року, під час вчинення відносно неї кримінального правопорушення, що мало місце за адресою: АДРЕСА_1 , які опечатано у паперовий конверт коричневого кольору.

Сторона обвинувачення звертається з клопотанням, обґрунтовуючи його тим, що вилучене майно має значення для кримінального провадження та є речовим доказом по кримінальному провадженню, а також те, що при проведенні досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні необхідно провести ряд слідчих дій, в тому числі судово-медичної цитологічної експертизи та судово-медичної імунологічної експертизи, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явились, надавши заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Від власників майна надійшли заяви про розгляд клопотання без участі, щодо накладення арешту на майно не заперечували.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, враховуючи положення ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправних шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що вилучене майно відповідає критеріям ч. 1 ст. 98 КПК України, оскільки вилучені речі, а саме нижня білизна та носки, могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, та можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Викладене підтверджується постановою про визнання предметів речовим доказом від 19.10.2019 року, яка долучена до матеріалів клопотання, та відповідно до якої вилучені речі визнані речовими доказами в рамках кримінального провадження №0003630 від 18.10.2019 року.

Також, вилучене майно необхідне для проведення експертних досліджень, а саме судово-медичної цитологічної експертизи та судово-медичної імунологічної експертизи, з метою встановлення слідів кримінального правопорушення.

У зв`язку з викладеним, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, оскільки існує необхідність в забезпечені збереження речових доказів, а також необхідність проведення експертних досліджень та необхідних слідчий дій з вказаним майном. Крім того, не накладення арешту на вилучене майно може призвести до його зміни або знищення, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження.

Враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, а також з метою забезпечення повного, всебічного розслідування кримінального провадження, зокрема, для проведення експертних досліджень та ряду слідчих дій, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання сторони обвинувачення підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , яке погоджено прокурором Одеської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0003630 від 18.10.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 152 КК України задовольнити.

Накласти арешт на нижню білизну чорного кольору (труси), нижню білизну червоного кольору (труси), а також носки темно-синього кольору.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1