ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 642/7268/19 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Провадження №11-сс/818/1944/19 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 листопада 2019 року м. Харків

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого судді - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
секретаря - ОСОБА_5 ,
за участю прокурора - ОСОБА_6 ,
захисника - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Харкові матеріали за апеляцією захисника на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 23 жовтня 2019 року, -

В С Т А Н О В И Л А:
Цією ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ Холодногірського ВП ГУНП в
Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 .
Застосовано до підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», на строк 60 днів, починаючи з дня фактичного затримання 21.10.2019р. до 18.12.2019р.
Визначено суму застави у розмірі 592 065 грн. 00 коп., які необхідно внести на відповідний рахунок до сплину терміну тримання під вартою.
Роз`яснено, що при внесенні визначеної суми застави ОСОБА_9 з-під варти звільнити та покласти на нього наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого , прокурора, чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
Строк дії ухвали - до 18.12.2019 року.
Як зазначено в ухвалі слідчого судді, до Ленінського районного суду м. Харкова звернувся старший слідчий СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_9 (а.с.139-143).
З клопотання слідчого вбачається, що в провадженні СВ Холодногірського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002572 від 21 жовтня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України.
В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, що 21 жовтня 2019 року о 18 год. 20 хв. за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення було затримано ОСОБА_9 в порядку, передбаченому ст.208 КПК України, та 22 жовтня 2019 року о 16 год. 11 хв. гр. ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, правову кваліфікацію якого змінено на ч.5 ст.185 КК України 23 жовтня 2019 року та останнього повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у приміщення, вчинене в особливо великих розмірах.

Крім того слідчим вказано, що в ході встановлення обставин, передбачених ст. 178 КПК України, досудовим розслідуванням встановлено, що причетність ОСОБА_9 до вчиненого вказаного злочину обгрунтовано підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 21.10.2019 автомобілю марки «Hyundаі» моделі «Ассеnt» р.н. « НОМЕР_1 » на вулиці Підгірній м.Харкова біля мосту по проспекту Лозовенківському м.Харкова, при пересуванні на якому були зупинені ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 та в ході проведення якого було вилучено речові докази - предмети та знаряддя вчинення злочину; протоколом затримання ОСОБА_9 за підозрою у вчиненні злочину від 21.10.2019, в ході проведення якого в підозрюваного було вилучено одягнену на ньому куртку, зовні аналогічну тій, в якій зафіксована одна з осіб у магазині «Мойо» за адресою: м.Харків, вул. Полтавський Шлях, 152, при вчиненні ними крадіжки майна; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 22.10.2019, власника автомобілю марки «Hyundаі» моделі «Ассеnt» р.н. « НОМЕР_1 », який було взято в оренду 20.10.2019 особисто ОСОБА_10 при пред`явленні власного паспорту громадянина України, на якому підозрюваними було вчинено вищеописаний злочин, та на якому встановлено систему GPS, згідно роздруківок з якої встановлено маршрути руху на даному автомобілі зокрема 21.10.2019 близько 04.30 год. в районі місця вчинення зазначеного злочину; протоколом огляду речей - оптичного диску із матеріалами відеозаписів з магазину «Мойо» за адресою: м.Харків, вул. Полтавський Шлях, 152, на яких зафіксовано обставини та факт вчинення трьома особами даного злочину, а також сумки й речі аналогічні тим, які були вилучені в підозрюваних як при огляді вищевказаного автомобілю, так і при затриманні їх в порядку ст.208 КПК України; порівняльною відомістю №33 результатів інвентаризації товарно-матеріальних цінностей в магазині ТОВ «НРП» («МОYО», розташованого за адресою: м.Харків, вул. Полтавський Шлях, 152) від 21.10.2019, де наведено перелік викраденого з даного магазину майна, яке зокрема й було вилучено в підозрюваних.

Слідчим в клопотанні вказується, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.1, п.3, п.4, п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, передбачених п.1, п.2, п.5, п.8, п.11 ч1 ст.178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення ОСОБА_9 кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; відсутність офіційного місця роботи або навчання; розмір майнової шкоди, у завданні якої він підозрюється, а також те, що ОСОБА_9 22.10.2019 СВ Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області повідомлено про підозру у кримінальному провадженні № 0002572 за ознаками особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.5 ст.185 КК України, яке Ленінським районним судом м. Харкова ще не розглянуто, а тому менш суворі запобіжні заходи ніж тримання під вартою не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.
При цьому, беручі до уваги те, що розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення становить 594 832 гри. 30 коп., що станом на жовтень 2019 року дорівнює близько двохсот дев`яносто семи розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому з огляду на вищевказані ризики застава саме у таких межах, які відповідають п.3 ст.182 КПК України здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_9 покладені на нього обов`язки у разі її внесення та звільнення підозрюваного з-під варти (а.с.1-5).
Задовольняючи клопотання слідчого про застосування до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_9 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України, та вважав встановленим існування ризиків, передбачених п.1, п.3, п.4, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, на які посилався слідчий в своєму клопотанні, зазначив, що оцінюючи сукупність обставин, а саме те, що ОСОБА_9 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні корисливого злочину за попередньою змовою групою осіб, раніше не судимий, одружений, має малолітню дитину, не працює, не має постійного джерела доходу, під час досудового слідства змінював свої показання і, усвідомлюючи можливість застосування до нього покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк від 7 до 12 років з конфіскацією майна, ОСОБА_9 може переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на свідків або інших підозрюваних, чи вчинити інший злочин, і вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку, а тому обирає ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Разом з цим, слідчий суддя при визначенні розміру застави вказав, що відповідно до вимог ст.ст. 182, 183 КПК України, суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, визначає заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України - в розмірі 295 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 592065 грн. 00 коп.

Крім того, слідчим суддею зазначено, що прізвище підозрюваного в клопотанні « ОСОБА_13 » є технічною помилкою і вірним є прізвище « ОСОБА_14 » (а.с. 139-143).

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, захисник підозрюваного ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу слідчого судді від 23.10.2019 року про застосування до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та ухвалити нове рішення, яким застосувати до ОСОБА_9 інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ухвала слідчого судді є необґрунтованою та незаконною, винесеною з порушеннями вимог КПК України.

Заслухавши доповідь судді доповідача, доводи захисника ОСОБА_7 , який підтримав апеляційну скаргу, думку прокурора, що заперечував проти її задоволення, перевіривши матеріали справи та доводи апеляції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку щодо доведеності обґрунтованої підозри ОСОБА_9 у скоєнні злочину, та наявності ризиків, передбачених п.1, п.3, п.4, п.5 ч.1 ст.177 КПК України і з цим погоджується колегія суддів.

Відповідно до положень ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Відповідно до положень ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до вимог ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

В обґрунтування клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий посилався на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним злочину, передбаченого ч.5 ст.185 КК України, наявність ризиків, передбачених п.1,п.3,п.4,п.5 ч.1 ст.177 КПК України, які на переконання слідчого, у сукупності із даними про особу підозрюваного свідчать про недостатність застосування до ОСОБА_9 більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою.

Порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам п.3,п.4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, слідчий суддя встановив, що надані стороною обвинувачення у кримінальному провадженні докази доводять обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України, які свідчать про:

?наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України;

?наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може вчинити дії, передбачені п.1,п.3,п.4,п.5 ч.1 ст.177 КПК України;
?недостатність застосування до ОСОБА_9 більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання його під вартою, для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Мотиви прийнятого слідчим суддею рішення викладені в ухвалі, яка в цілому відповідає вимогам ст.196 КПК України.

З висновками слідчого судді щодо доведеності обґрунтованості підозри, наявності ризиків, передбачених п.1,п.3,п.5 ч.1 ст.177 КПК України та необхідності застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави погоджується і апеляційний суд.

Між тим, судова колегія вважає не доведеним наявність ризику передбаченого п.4 ч.1 ст.177 КПК України, проте дана обставина не є безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Зазначення в апеляційній скарзі, щодо наявності у ОСОБА_9 раніше не судимий та до кримінальної відповідальності не притягався, одружений, має малолітню дитину - не спростовують висновки слідчого судді.

Доводи апелянта щодо необґрунтованості підозри ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення є неспроможними.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У розумінні положень, що наведені у чисельних рішеннях Європейського Суду з прав людини («Нечипорук, Йонкало проти України» №42310/04 від 21 квітня 2011 року, «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» №№12244/86,12245/86, 12383/86 від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 28 жовтня 1994 року та ін.), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року).

Матеріали кримінального провадження, на які послався слідчий у клопотанні, дають підстави вважати підозру ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтованою.

Керуючись положеннями КПК України, при постановленні ухвали про застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя обґрунтовано визначив розмір застави у даному кримінальному провадженні, як альтернативний запобіжний захід.

Що стосується оцінки визначеного слідчим суддею розміру застави при застосуванні до підозрюваного ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, апеляційний суд враховує наступні положення кримінального процесуального закону.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.

Як зазначено в ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України. При цьому розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для підозрюваного.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається в межах від 20 до 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення за ч.5 ст.185 КК України, санкція якого передбачає від 7 до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Разом з тим, виходячи із вимоги КПК України щодо необхідності при визначенні розміру застави врахування майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу, апеляційний суд вважає, що застава у розмірі 592 065 грн., як визначив слідчий суддя, не є обґрунтованою.

В розумінні вимог ст.ст.1,2,3,7,9,182 КПК України сума застави має обраховуватися в розмірі встановленому Законом на 01 січня календарного року, прожиткового мінімуму для працездатних громадян, в якому приймається рішення або здійснюються процесуальні дії.

Колегія суддів вважає, що, з огляду на наведені вище обставини, а також, враховуючи розмір завданих збитків, застава у розмірі 566 695 грн. (295 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян станом на 01.01.2019 року) буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Зазначене є підставою для скасування ухвали слідчого судді від 23 жовтня 2019 року в частині визначення розміру застави та постановлення нової ухвали апеляційним судом в цій частині.

Зазначення в апеляційній скарзі про те, що висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам кримінально провадження безпідставні, оскільки матеріали кримінального провадження не були предметом розгляду слідчого судді.
Слідчим суддею виконано вимоги ч.1 ст.194 КПК України.

Посилання захисника на невідповідність висновків слідчого судді фактичним обставинам кримінального провадження безпідставні.
Всі інші питання - фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєнні кримінального правопорушення, а також питання належності, допустимості та достовірності доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу у судовому провадженні під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції.
Посилання адвоката на необхідність застосування при розгляді клопотання слідчого та винесенні оскаржуваної ухвали рішень ЄСПЛ, а саме «Бєлєвіцкій проти Росії», «Москаленко проти України», «Лабіта проти Італії» заслуговує на увагу, натомість колегія суддів вважає, що прийняте судом рішення цілком узгоджується із практикою Європейського Суду з прав людини, в тому числі і з правовими позиціями, викладеними у зазначеному рішенні.

Керуючись ст.ст.392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 задовольнити частково

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 23 жовтня 2019 року щодо застосування у відношенні підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в межах строку досудового розслідування скасувати в частині розміру визначеної застави.
Винести нову ухвалу в цій частині, якою визначити у відношенні підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в якості альтернативного запобіжного заходу заставу в розмірі 566 695 (п`ятсот шістдесят шість тисяч шістсот дев`яносто п`ять) гривень.

В іншій частині ухвалу слідчого судді залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й відповідно до вимог ст.424 КПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: