Справа № 4910/41/19
Провадження1-кс/4910/246/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання детектива Національно бюро Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000714 від 13.08.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
Старший детектив Національного бюро Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 368 КК України, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з конфіскацією майна, вказане кримінальне правопорушення у відповідності до примітки до ст. 45 КК України віднесене до корупційних злочинів, крім того існують ризики передбачені п.п.1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому орган досудового розслідування вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного.

В запереченнях на подане клопотання захисники підозрюваного ОСОБА_4 адвокати ОСОБА_7 та ОСОБА_5 просили відмовити в повному обсязі у задоволенні клопотання детектива про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні клопотання не визнав, заперечував проти задоволення клопотання.

Захисники підозрюваного ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судовому засіданні клопотання не визнали, заперечували проти задоволення клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив суд задовольнити клопотання в повному обсязі.

Заслухавши доводи та пояснення підозрюваного та його захисників, доводи прокурора, дослідивши подані матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
При розгляді клопотання встановлено наступне.
13.08.2019 детективом Національного антикорупційного бюро України внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення № 0000714 за ч. 4 ст. 368 КК України та розпочато досудове розслідування.

Досудовим розслідуванням встановлено: наказом в.о. голови Державного агентства автомобільних доріг України (далі Укравтодор) №57-К від 27.02.2018 ОСОБА_4 призначено з 28.02.2018 заступником начальника Служби автомобільних доріг у Миколаївській області, (далі САД у Миколаївській області, Замовник, Служба), а наказом в.о. голови Укравтодору від 27.02.2018 №58-К на ОСОБА_4 як заступника начальника САД у Миколаївській області з 28.02.2018 покладено виконання обов`язків начальника САД у Миколаївській області до моменту призначення його на цю посаду у встановленому порядку. З 15.03.2018 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців внесено відомості про виконання ОСОБА_4 обов`язків начальника САД у Миколаївській області.

Таким чином, ОСОБА_4 , будучи заступником начальника САД у Миколаївській області з 28.02.2018 дотепер і виконуючи обов`язки начальника САД у Миколаївській області з 28.02.2018 по 09.09.2019, з 28.02.2018 і дотепер є службовою особою в розумінні ст. 368 КК України, а також суб`єктом, на якого поширюються заборони та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції», відповідальним за корупційні правопорушення.

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється в тому що він всупереч ст.ст. 22, 23 Закону України «Про запобігання корупції», виконуючи обов`язки начальника САД у Миколаївській області та будучи заступником начальника Служби, достеменно усвідомлюючи протиправність та суспільно небезпечний характер своїх дій, умисно одержав неправомірну вигоду у сумі 300 тис. грн 19.08.2019 і 90 тис. дол. США 11.09.2019 для себе за вчинення з використанням влади та службового становища дій, пов`язаних з виконанням САД у Миколаївській області договору, укладеного цією організацією з ПП «Полтавабудцентр» 11.07.2018.

11.09.2019 о 12 год. 33 хв. ОСОБА_4 затриманий відповідно до вимог ст. 208 КПК України.

12.09.2019 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.368 КК України доводиться зібраними по кримінальному провадженню доказами, а саме:Положенням про САД у Миколаївській області, затвердженим наказом в.о. голови Укравтодору №250 від 29.07.2019, яким визначено статус Служби як державної організації, а також службові повноваження її керівника (виконувача обов`язків керівника); відомостями з ЄДРПОУ щодо статусу САД у Миколаївській області як юридичної особи, а також щодо внесення до реєстру даних про виконання ОСОБА_4 обов`язків начальника Служби з 15.03.2018; наказами в.о. голови Укравтодору від 27.02.2018 про призначення ОСОБА_4 заступником начальника та покладення на нього виконання обов`язків начальника САД у Миколаївській області, а також від 09.09.2019 про визнання таким, що втратив чинність, зазначеного наказу від 27.02.2018 про покладення на ОСОБА_4 обов`язків начальника Служби ; заявою про злочин та протоколами допитів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , з яких вбачаються всі вищезазначені обставини вчинення злочину; протоколами огляду матеріалів досудового розслідування, а саме, результатів негласних слідчих (розшукових) дій, якими підтверджуються викладені факти і зміст спілкування ОСОБА_4 з ОСОБА_9 і ОСОБА_10 ; протоколом затримання ОСОБА_4 11.09.2019, з яких вбачається факт знаходження при ньому 90 тис. дол. США, отриманих від ОСОБА_10 відповідно до вимоги, висунутої ОСОБА_4 03.09.2019; документами щодо Договору №36-Б самим договором, бухгалтерськими картами щодо здійснення по ньому виплат на користь ПП «Полтавабудцентр», відповідними актами, підписаними представниками САД у Миколаївській області і ПП «Полтавабудцентр».

За змістом ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Положеннями ст. 178 К КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Враховуючи обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні даного кримінального правопорушення, яка стверджується доданими до клопотання матеріалами, а також встановлену наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість запобігання вказаним ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів та виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому вважає необхідність у застосуванні щодо останнього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - обґрунтованою.
При цьому суд, оцінює всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Наведені обставини виключають об`єктивну можливість щодо застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
При визначенні розміру застави суд враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_4 , його вік, його сімейний стан, соціальні зв`язки, майновий стан, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке віднесено до категорії особливо тяжких.

Крім того, суд приймає до уваги і практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У зв`язку з викладеним суд приходить до висновку про доцільність визначити ОСОБА_4 , як альтернативу застосованому щодо нього запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, заставу у розмірі 1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 921 000,00 грн., оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить положенням ч.5ст. 182 КПК України та вимогам ст. ст.178,182,183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, та не є явно непомірним.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений, суд вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де знаходиться його зареєстроване місце проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування з будь-якими особами з приводу обставин, викладених у повідомленні про підозру ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні, крім своїх захисників, слідчих (детективів) НАБ України, прокурорів САП Генеральної прокуратури України, слідчого судді (суду); носити електронний засіб контролю.

Згідно ч. 6 ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 178, 182-184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання детектива Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 , погодженого з прокурором четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_11 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» на 60 діб, тобто до 10 листопада 2019 року до 12годин 32хвилин.
Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1 000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 921 000,00 грн (один мільйон дев`ятсот двадцять одна тисяча)грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду:

Код

Номер рахунку за стандартом ІВАN НОМЕР_1

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного, який вніс заставу, з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора Четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_12 та слідчого суддю Вищого антикорупційного суду.

За умови внесення застави покласти на підозрюваного, який вніс таку заставу наступні обов`язки: прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом; не відлучатись із населеного пункту, де знаходиться його зареєстроване місце проживання, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватися від спілкування з будь-якими особами з приводу обставин, викладених у повідомленні про підозру ОСОБА_4 у цьому кримінальному провадженні, крім своїх захисників, слідчих (детективів) НАБ України, прокурорів САП Генеральної прокуратури України, слідчого судді (суду); носити електронний засіб контролю.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, який вніс таку заставу вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави, в такому разі контроль з виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрюваного обов`язків - покласти на детективів.
Строк дії ухвали до 10.11.2019 року включно.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1