печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 вересня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисників підозрюваного ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1

ВСТАНОВИВ:
Прокурор 10.09.2019 звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 .

Клопотання обґрунтоване тим, що головним слідчим управлінням Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001587 від 25.07.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив задовольнити.

У судовому засіданні захисники підозрюваного заперечували проти задоволення клопотання, оскільки органом досудового розслідування порушено процедуру, яка не дозволяє проводити розгляд такого клопотання за відсутності підозрюваного, а також Генеральна прокуратура України не має повноважень здійснювати досудове розслідування.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст.178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук.

Відповідно до ч. 5 ст. 36 КПК України Генеральний прокурор, керівник регіональної прокуратури, їх перші заступники та заступники своєю вмотивованою постановою мають право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування. Забороняється доручати здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, віднесеного до підслідності Національного антикорупційного бюро України, іншому органу досудового розслідування.

Стороною захисту, в судовому засіданні зазначено, що досудове розслідування у даному кримінального провадження здійснювалось в порушення вимог ст. 216 КПК України

Разом з тим, стороною обвинувачення зазначене твердження не було спростовано в засіданні відповідно до ч. 5 ст. 36 КПК України.

Зокрема, як вбачається з матеріалів провадження 01.07.2019 прокурором у кримінальному провадженні ОСОБА_3 в межах кримінального провадження №0002973 від 08.11.2014 складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_8 за ч.3 ст.27, ч.4 ст.190 КК України.

26.07.2019 заступником Генерального прокурора здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001587 від 25.07.2019, яке виділено з кримінального провадження №0002973 від 08.11.2014 доручено слідчим Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 22 КПК України суд не має права виконувати функції сторін кримінального провадження, закон забороняє суміщення функцій державного обвинувачення, захисту і судового розгляду в покладення їх на одного суб`єкта, тим більше самостійно витребувати у сторони обвинувачення будь-які документи на підтвердження доводів клопотання.

Відповідно до ч.3 ст.2 Закону України «Про прокуратуру» на прокуратуру не можуть покладатися функції, не передбачені Конституцією України.

Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до п.9 Перехідних положень Конституції України прокуратура продовжує виконувати відповідно до чинних законів функцію досудового розслідування до початку функціонування органів, яким законом будуть передані відповідні функції, а також функцію нагляду за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян, - до набрання чинності законом про створення подвійної системи регулярних пенітенціарних інспекцій.
Таким чином, оскільки кримінальне провадження, в межах якого подано дане клопотання було внесено до ЄРДР 25.07.2019 у Генеральної прокуратури України на даний час відсутні повноваження здійснення досудового розслідування.
Враховуючи викладене, клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.22, 36, 177, 178, 183, 193, 194, 309, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання прокурора відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1