УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2019 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:
До суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_2 , яке погоджене з прокурором, про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні органу досудового розслідування перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000213 від 09.05.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, п.п. 1, 6 ч. 2 ст. 115 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що в травні 2019 року ОСОБА_4 , будучи обізнаним, що у будинку АДРЕСА_1 , проживає ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який володіє значною сумою грошових коштів, так-як являється засновником та власником СФГ «Едем», яке займається вирощуванням та реалізацією фруктів, вирішив незаконно заволодіти ними, шляхом вчинення нападу на останнього.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на відкрите заволодіння майном потерпілого із застосуванням зброї та насильства, що є небезпечним для життя в момент заподіяння, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, ОСОБА_4 озброївся двома невстановленими слідству рушницями, та 09.05.2019 біля 05:00 прибув до будинку потерпілого.

Перебуваючи біля домогосподарства ОСОБА_6 , нападник, з метою виклику господаря постукав у металеву хвіртку. Внаслідок даних дій, ОСОБА_5 підійшовши до хвіртки та відчинив її. В цей час ОСОБА_4 , з метою подолання спротиву власника, здійснив один прицільний постріл з однієї із наявних у нього рушниць, в голову ОСОБА_5 , після чого ще один постріл в голову останнього з іншої рушниці. Впевнившись у тому, що власник не подає ознак життя, ОСОБА_4 продовжив рухатись в напрямку вхідних дверей будинку, з яких вибігла співмешканка потерпілого ОСОБА_7 . З метою подолання опору від співмешканки, з однієї із наявних у нього рушниць, ОСОБА_4 , здійснив один прицільний постріл в голову ОСОБА_7 , від якого остання впала на підлогу без ознак життя.

Продовжуючи свій злочинний намір, не маючи перед собою жодних перепон, ОСОБА_4 проник у будинок подружжя, в якому знайшов та умисно викрав металевий сейф, у якому зберігались грошові кошти у сумі 1 300 000 гривень. Після цього ОСОБА_4 з місця вчинення злочину з викраденим зник.

15.05.2019 о 18:00 годині в порядку ст. 208 КПК України затриманий ОСОБА_4 , та йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, п. 1 п. 6 ч. 2 ст. 115 КК України.

Під час допиту в якості підозрюваного ОСОБА_4 повідомив, що частину викрадених з будинку ОСОБА_5 грошей, а саме майже 596 000 гривень, він віддав в якості боргу ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Однак під час допиту останнього в якості свідка, він повідомив, що дійсно ОСОБА_4 повернув йому грошові кошти які він позичав у нього, однак у сумі лише 136 000 гривень, які за словами останнього у нього їх уже немає. Таким чином з наведеного вище видно, що ОСОБА_3 намагається заплутати слідство та приховати викрадені ОСОБА_4 значні грошові кошти щоб не повертати їх законним власникам.

Відповідно до інформаційної довідки № 31/2-2331 від 15.09.2019, виданої РСЦ МВС у Вінницькій області, за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстровано три транспортні засоби, а саме:

«NISSAN LEAF» 2016 року випуску, зареєстрований 18.01.2019 у підрозділі ТСЦ 0541;

«RENAULT TRAFIC» 2014 року випуску, зареєстрований 28.02.2017 у підрозділі Центр 0541;

«MERCEDES-BENZ CITAN» 2015 року випуску, зареєстрований 18.03.2016 у підрозділі Центр 0545.

З метою забезпечення відшкодування шкоди потерпілим, завданої внаслідок кримінальних правопорушень (цивільного позову), уникнення можливості переоформлення та відчуження рухомого майна, виникла необхідність у накладення на нього арешту.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна. Частина 1 статті 171 КПК України надає право прокурору, слідчому за погодженням з прокурором звертатися до слідчого судді, суду з клопотаннями про арешт майна.

На підставі викладеного, виникла необхідність у накладенні арешту на рухоме майно, керуючись ст. 40, 131, 132 170, 171 КК України, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий не з`явився, завчасно подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Так, згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В силу ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на вищенаведене, враховуючи те, що по кримінальному провадженні санкція статті по якій ОСОБА_3 повідомлено про підозру, передбачає конфіскацію майна, тому, з метою унеможливлення подальшого відчуження підозрюваним вказаного майна на час досудового розслідування та судового розгляду, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно підозрюваного, підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 174, 175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_2 задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

Транспортний засіб марки «NISSAN LEAF», 2016 року випуску, зареєстрований 18.01.2019 у підрозділі ТСЦ 0541;

Транспортний засіб марки «RENAULT TRAFIC» 2014 року випуску, зареєстрований 28.02.2017 у підрозділі Центр 0541;

Транспортний засіб марки «MERCEDES-BENZ CITAN» 2015 року випуску, зареєстрований 18.03.2016 у підрозділі Центр 0545;

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_2 .

Зобов`язати прокурора повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя