Справа № 461/5399/19
Провадження № 1-кс/461/6320/19
У Х В А Л А
23.07.2019 року.

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1
за участі:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого Галицького відділу поліції Головного управління поліції у Львівській області ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Калуш Івано-Франківської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,
за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00003177 від 21 липня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні того, що він 21 липня 2019 року, приблизно о 16 год. 15 хв., перебуваючи біля аптеки «D.S.», що по вул. Старій, 1 у м. Львові, діючи з хуліганських мотивів та явної неповаги до установлених норм поведінки, що супроводжувалось особливою зухвалістю, протиставляючи себе суспільству, виявляючи зневагу до елементарних правил поведінки в громадському місці, нехтуючи елементарними правилами моральності та добропристойності, грубо порушуючи громадський порядок, наніс предметом, зовні схожим на ніж, удари у тулуб та обличчя потерпілого ОСОБА_7 , чим заподіяв останньому колото-різані рани грудної клітки зліва, верхньої третини правого плеча та підборіддя. Органом досудового розслідування дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 4 ст. 286 Кримінального кодексу України.
Крім того, слідчий у клопотанні зазначає, що є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, що підтверджується тим, що він не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця проживання у м. Львові, за місцем реєстрації він не проживає протягом останніх 2 років, не працює. Крім цього, підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, а суворість можливого покарання свідчить про ймовірність переховування від органу досудового розслідування і суду. З метою здобуття собі засобів для існування ОСОБА_5 може вчинити також інше кримінальне правопорушення. Вважає, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання підозрюваним передбачених КПК України обов`язків.
В судовому засіданні прокурор та слідчий підтримали заявлене клопотання.
Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечили. Захисник пояснила, що підозра ОСОБА_5 є необґрунтованою, оскільки покази потерпілого не співпадають з показаннями свідка ОСОБА_8 . Дії підозрюваного неправильно кваліфіковані органом досудового розслідування. Просила обрати менш суворий запобіжний захід, який би був достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки.
Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими прокурор та слідчий обґрунтовує доводи обвинувачення, вислухавши думку учасників судового провадження, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення.
Відповідно до вимог ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з положеннями ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд зобов`язані оцінити, в тому числі вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, розмір майнової шкоди, а також дані, що характеризують особу підозрюваного, обвинуваченого.
Проаналізувавши наведені в клопотанні обставини та додані до нього документи, якими слідчий підтверджує доводи клопотання, суд вважає, що вони свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 Кримінального кодексу України, на підтвердження чого в матеріалах кримінального провадження наявні вагомі докази, зокрема:
- дані протоколу огляду місця події від 21 липня 2019 року, проведеного за участю підозрюваного, в ході якого було вилучено знаряддя злочину (предмет, зовні схожий на ніж) та одяг потерпілого зі слідами речовини бурого кольору;
- дані заяви потерпілого ОСОБА_7 від 21 липня 2019 року про факт вчинення хуліганських дій відносно нього;
- дані рапорту працівників патрульної поліції від 21 липня 2019 року, які затримували ОСОБА_5 ;
- показання потерпілого ОСОБА_7 від 21 липня 2019, згідно яких 21 липня 2019 року близько 16:20 год. підозрюваний, перебуваючи по вул. Старій, 1 у м. Львові, наніс йому удари ножем, чим спричинив тілесні ушкодження;
- повідомлення оператора «102» з 8-ї міської лікарні, в яких описані тілесні ушкодження потерпілого;
- показання свідка ОСОБА_8 від 22 липня 2019 року та свідка ОСОБА_9 від 22 липня 2019, які підтвердили показання потерпілого.
Крім того, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення в повному обсязі доведене існування ризиків, що у разі необрання запобіжного заходу, можливе перешкоджання встановленню істини у справі, а саме:
- ОСОБА_5 може впливати на потерпілого ОСОБА_7 , а також на свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які підтвердили пояснення потерпілого, з метою схилення останніх до зміни показань для уникнення кримінальної відповідальності;
- підозрюваний не працює, не має засобів до існування, раніше неодноразово судимий, що свідчить про існування ризику продовження злочинної діяльності ОСОБА_5 .
Судом береться до уваги надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , зумовлений тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а і для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, встановлений ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Діяння, яке інкримінується ОСОБА_5 , відноситься до тяжких злочинів. Згідно з санкцією статті, у разі визнання його винуватим, він може бути позбавлений волі на строк до семи років.
Наведені обставини разом із суворістю можливого покарання може схилити його також і до втечі. Про існування цього ризику свідчить також репутація підозрюваного, який раніше притягувався до кримінальної відповідальності, постійного місця проживання не має, за місцем реєстрації не проживає тривалий час.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Суд не погоджується з позицією сторони захисту про необґрунтованість підозри. Навпаки, суду стороною обвинувачення надані належні та допустимі докази, які підтверджують підозру вчинення саме ОСОБА_5 кримінального правопорушення. Крім того, не є підставою для відмови у задоволенні клопотання слідчого невірна, на думку захисника, кваліфікація вчиненого діяння, оскільки така кваліфікація є попередньою та може бути змінена слідчим на досудовому розслідуванні чи прокурором в судовому провадженні.
Слідчий суддя зазначає, що ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного слід вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваного. Слідчий суддя також враховує, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Положеннями ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
З клопотання та повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_5 підозрюється у тому, що вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 296 Кримінального кодексу України, із застосуванням насильства.
З урахуванням зазначених обставин, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне не застосовувати до підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 369-372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» строком на 60 (шістдесят) днів до 18 вересня 2019 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1