Провадження № 1-кс/754/4162/19
У Х В А Л А
Іменем України

26 вересня 2019 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 про арешт майна по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000198 від 05.09.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.190 ч.4, 358 ч. 4 КК України,
ВСТАНОВИВ:
26.09.2019 р. до Деснянського районного суду м.Києва звернувся прокурор Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 .
Клопотання обґрунтовано тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що невстановлені особи шляхом обману, використовуючи підроблені документи, заволоділи об`єктом нерухомості, а саме квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . Так, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 посвідчено договір купівлі-продажу квартири за реєстровим № 1400 від 13.08.2019, відповідно до якого право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 перейшло до ОСОБА_5 . Яка належала ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
В ході досудового розслідування у якості потерпілої допитано ОСОБА_6 , яка пояснила що проживає за адресою АДРЕСА_2 зі своїм сином ОСОБА_7 . При цьому, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 належить по 1/6 та 1/3 вказаної частини квартири. 31.08.2019 р. потерпілою було виявлено відсутність правовстановлюючих документів на власну квартиру. Цього ж дня з метою відшукання вище зазначених документів ОСОБА_6 було перевірено особисті речі сина ОСОБА_7 , серед яких потерпілою було виявлено договір купівлі-продажу власної квартири від 13.08.2019 року із зазначенням терміну виселення з квартири не пізніше 12 вересня 2019 року. Зазначений договір був не підписаний. Як стало відомо потерпілій ОСОБА_6 , зі слів сина ОСОБА_7 злочинна група невідомих людей, шантажем та погрозами змусила зробити ОСОБА_7 продаж квартири, з використанням підробленої довіреності виписаної нібито від її імені в адресу сина ОСОБА_7 та посвідченою 23.07.2019 року приватним нотаріусом - ОСОБА_8 . Оформлення договору купівлі-продажу здійснювалось приватним нотаріусом ОСОБА_4 13.08.2019 року з використанням підробленої довіреності від мого імені, в адресу громадянки ОСОБА_5 (реєстраційний номер НОМЕР_1 ).
Також потерпілою зазначено, що будь якої довіреності на адресу свого сина ОСОБА_7 остання не надавала.
06 вересня 2019 року прокурором Київської місцевої прокуратури №3 винесено постанову про визнання речовим доказом об`єкта нерухомості, а саме квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .
З метою належного збереження речових доказів, а саме квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , прокурор звернувся до суду з даним клопотанням.
Власник майна не повідомлявся про розгляд клопотання слідчого, згідно ст.172 ч.2 КПК України.
Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду клопотання повідомлений належним чином, подав до суду заяву в якій просить проводити розгляд клопотання у його відсутність.
Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали кримінального провадження та долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора, виходячи з наступного.
Слідчим відділом Деснянського УП ГУ НП в м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000198 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.4, ст. 358 ч. 4 КК України. за фактом підроблення невстановленими досудовим розслідуванням особами правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_1 впродовж липня-червня 2019 року, а також заволодіння шахрайським шляхом квартирою АДРЕСА_1 невстановленими досудовим розслідуванням особами у серпні 2019 року.
Під час досудового розслідування органами досудового розслідування встановлено, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомості 06.09.2019 ОСОБА_5 на підставі договору дарування № 1634 від 06.09.2019 відчужила вищевказану квартиру ОСОБА_7 .
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, псування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.
Прокурор в клопотанні довів підстави арешту майна, оскільки незастосування заборони на його використання, а також заборони розпоряджатись може призвести до зникнення, втрати або пошкодження майна, настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженні.
Враховуючи, що вищевказане майно відповідає критеріям, зазначеним в ст.98 КПК України, є предметом злочину, прокурор в клопотанні довів необхідність арешту вказаного майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.190 ч.4, ст. 358 ч. 4 КК України, з метою збереження речових доказів та враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про накладення арешту на майно.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 000), з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні за №0000198 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.190 ч.4, ст. 358 ч. 4 КК України.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення., але оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: