279/4884/19 1-кс/279/1916/19
У Х В А Л А
іменем України
19 вересня 2019 року

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з секретарем ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001150 від 17.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.309,ч.1 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області звернувся з клопотанням про арешт майна по досудовому провадженню №0001150 від 17.09.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.309,ч.1 КК України, в якому вказав, що 17.09.2019 близько 08:30 години по вулиці Базарна площа,1 в м.Коростень було зупинено гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , при поверхневому огляді якого було виявлено паперовий згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору.

По даному факту 17 вересня 2019 року слідчим слідчого відділу Коростенського ВП ГУНП України в Житомирській област були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001150 від 17 вересня 2019 року за ознакам злочину, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.

17.09.2019 року було проведено огляд місця події, під час якого у ОСОБА_4 вилучено паперовий згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, змиви, які поміщено до паперових конвертів та визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Клопотав про накладення арешту на паперовий згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, змиви.

Дослідивши матеріали досудового та судового проваджень судом встановлено, що дані по вказаному в клопотанні факту 17.09.2019 року СВ Коростенського ВП ГУНП України в Житомирській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001150 за ознаками злочину, передбаченого ст.309,ч.1 КК України.

Речі вилучені під час огляду 17.09.2019 року, визнані речовими доказами.

Відповідно до ст.171,ч.5 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Порушення строків подання клопотання до суду не встановлено.

Відповідно до вимог ст.167 КПК України, вищеназване вилучене майно має статус тимчасово вилученого.

У відповідності до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення : 1) збереження речових доказів.

У відповідності до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Судом встановлено, що є всі підстави вважати, що вилучена річ може бути предметом злочинного посягання, тому може бути використана як доказ факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Повернення вилученого майна може призвести до його зникнення чи знищення.

Суд враховує розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для власника.
Відповідно до ст.173 КПК України суд прийшов до висновку, що слідчим доведено необхідність арешту зазначеного вище майна, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що заявлене клопотання містить достатньо даних про майно, та належну обґрунтованість підстав для арешту майна, воно підлягає частковому задоволенню, оскільки зроблені органом розслідування змиви не можуть вважатись майном в розумінні положень цивільного законодавства (таке майно не має власника, у якого його вилучили).

На підставі викладеного, керуючись ст.167, 170-173 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на порошкоподібну речовину білого кольору, яка знаходиться в паперовому згортку, з забороною розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

В накладенні арешту на змиви відмовити.

Зобов`язати слідчого повідомити уповноважений орган, яким здійснюється реєстрація арештів та заборон, про накладений арешт.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1
Копія згідно оригіналу