Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2019 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві, що полягає у не розгляді клопотання,

В С Т А Н О В И В :

02.10.2019 року адвокат ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді зі скаргою в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві, що полягає у не розгляді клопотання.

Зі змісту скарги вбачається, що адвокат ОСОБА_2 діє в інтересах ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 3 ст. 58 КПК України повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Згідно з ч. 1 ст. 50 КПК України, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Згідно з підпунктом 15.4 пункту 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, ордер має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням за необхідності виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 року у справі № 9901/847/18 (провадження № 11-44заі19).

Натомість, ордер про надання правової допомоги від 28.07.2019 року серії ВН № 092541, який підписаний адвокатом ОСОБА_2 , не містить конкретної назви судового органу, у якому надається правова допомога ОСОБА_3 , а містить напис «у органах прокуратури, судах, МВС, Національній поліції, Державній прикордонній службі, СБУ, інших правоохоронних органах, підприємствах, установах тощо».

За таких обставин, повноваження представника не належним чином підтвердженні.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Однак, слід зазначити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись 303, 304 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_2 , в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Подільського УП ГУНП в м. Києві, що полягає у не розгляді клопотання повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що він не позбавлений права на подачу аналогічної скарги, після усунення недоліків, зазначених в ухвалі та ініціювання питання про поновлення строку на подачу скарги.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її отримання.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1