У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

8 листопада 2019 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря ОСОБА_4

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 05 вересня 2019 року,

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_7
адвокат ОСОБА_5
встановив:

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 05 вересня 2019 року, скаргу адвоката ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_6 , про відвід слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління ДБР, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_8 у кримінальному провадженні №0000001 - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, адвокат ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , звернулась до апеляційного суду зі скаргою, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, а справу направити на новий судовий розгляд. Одночасно заявила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеного рішення суду.

В обґрунтування клопотання зазначає, що копію оскаржуваного рішення ОСОБА_6 отримав 25 жовтня 2019 року, що підтверджується супровідним листом Заводського районного суду м. Миколаєва з копією конверта поштового відправлення та роздруківкою реєстру поштових відправлень.

Стверджує, що строк на оскарження даної ухвали слідчого судді слід рахувати з дня отримання копії ухвали слідчого судді.

Заслухавши доповідь судді, адвоката ОСОБА_5 на підтримку клопотання, думку прокурора, дослідивши матеріали судового провадження в цій частині, апеляційний суд дійшов наступного.

Відповідно до положень ст.395 КПК України, апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді може бути подано протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді, за результатами розгляду скарги адвоката ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_6 , про відвід слідчого, була постановлена 05 вересня 2019 року. Апеляційна скарга на зазначене рішення подана адвокатом ОСОБА_5 05 листопада 2019 року, тобто з пропуском встановленого законом процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, скаржник ОСОБА_6 та його представник адвокат ОСОБА_5 були присутні в судовому засіданні суду першої інстанції 05.09.2019 року та під час оголошення слідчим суддею резолютивної частини рішення. Цього ж дня вони отримали копію резолютивної частини оскаржуваної ухвали (а.с.19), в якій, у відповідності до положень ч.2 ст. 376 КПК України, слідчим суддею зазначено час оголошення повного тексту судового рішення. Відповідно до ст. 395 КПК України з цього часу розпочався перебіг процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Однак, у визначений судом час оголошення повного тексту оскаржуваної ухвали о 10 годині 30 хвилин 09.09.2019 року, згідно журналу судового засідання (а.с.20), ні ОСОБА_6 ні його адвокат ОСОБА_5 не прибули до суду. Зазначене свідчить, що заявник ОСОБА_6 та його представник адвокат ОСОБА_5 скористались своїм правом бути присутнім в судовому засіданні під час оголошення повного тексту ухвали на свій розсуд.

За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України, строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду, якщо він пропущений з поважних причин. При цьому, законом не визначено переліку підстав, при наявності яких строк на оскарження підлягає поновленню, і це питання має вирішуватися судом, з урахуванням всіх встановлених обставин справи.

У рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності.

Суд не може зобов`язати сторону скористатися правом, наданим їй процесуальним законом. Сторона, яка добровільно відмовляється від використання свого права, маючи всі можливості ним скористатися, має миритися з процесуальними наслідками свого рішення.

Процесуальний строк може бути поновлено лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Виходячи із системного аналізу норм процесуального закону, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк.

Разом з тим, в клопотанні адвокатом ОСОБА_5 не наведено об`єктивних обставин, які б перешкоджали або унеможливлювали своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою на вказану ухвалу у визначений законом строк протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Посилання захисника на те, що строк на оскарження даної ухвали слідчого судді слід рахувати з дня отримання оскаржуваної ухвали, є безпідставним, оскільки, дане положення застосовується у випадку коли ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує. Однак, як вбачається з матеріалів судового провадження, скаржник ОСОБА_6 та його представник адвокат ОСОБА_5 викликались в судове засідання, приймали участь в судовому розгляді 05.09.2019 року та знали про прийняте судом рішення, порядок та строки його оскарження. Отримання ними 25.10.2019 року повного тексту оскаржуваної ухвали не є безумовно істотною обставиною, яка унеможливила своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою на вказане судове рішення, при цьому слід зауважити, що апелянт був освідомлений про час оголошення повного тексту ухвали, однак своїм правом бути присутнім в судовому засіданні не скористався.

Відповідно до вимог п.4 ч.3ст.399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, апеляційний суд доходить висновку про те, що апелянтом не була доведена поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення слідчого судді, у зв`язку з чим колегія суддів не знаходить підстав для задоволення клопотання адвоката ОСОБА_5 та поновлення вказаного процесуального строку.

Керуючись ст.ст. 117, 376, 395, 399, 419, 532 КПК України, апеляційний суд -

постановив:

Відмовити в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 05 вересня 2019 року, якою скаргу адвоката ОСОБА_5 , в інтересах ОСОБА_6 про відвід слідчого Першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління ДБР, розташованого у місті Миколаєві ОСОБА_8 у кримінальному проваджені №0000001 - залишено без розгляду.

Апеляційну скаргу разом з додатками повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий

Судді