пр. № 1-кс/759/6054/19
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 вересня 2019 року

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква, українця, громадянина України, з середньою освітою, одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 05.09.2019 року, відносно якого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 30.09.2019 року, внесеному у кримінальному провадженні №0000049 від 30.01.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3, 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст.289 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
19.09.2019 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , погодженим із прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внесене у кримінальному провадженні №0000049 від 30.01.2019 року, року за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3, 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст.289 КК України,в якому слідчий просив продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою , на строк до 60 діб.
Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000049 від 30.01.2019, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3, 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст.289 КК України.
Крім цього, до вказаного кримінального провадження, прокуратурою Київської області 31.05.2019 року приєднано кримінальне провадження за №00000406 від 31.05.2019 року з правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 189 КК України.
Крім цього, до вказаного кримінального провадження, прокуратурою Київської області 19.06.2019 року приєднано кримінальне провадження за №00000450 від 18.06.2019 року, з правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 189 КК України.
Крім цього, до вказаного кримінального провадження, прокуратурою Київської області 21.06.2019 року приєднано кримінальне провадження за №00000460 від 21.06.2019, з правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 189 КК України.
Крім цього, до вказаного кримінального провадження, прокуратурою Київської області 22.07.2019 року приєднано кримінальне провадження за №00000532 від 19.07.2019 року з правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 189 КК України.
Крім цього, до вказаного кримінального провадження, прокуратурою Київської області 26.07.2019 року приєднано кримінальне провадження за №00000557 від 26.07.2019 року з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 255 КК України.
Крім цього, до вказаного кримінального провадження, прокуратурою Київської області 13.08.2019 року приєднано кримінальне провадження за №00000573 від 02.08.2019 року з правовою кваліфікацією ч. 4 ст. 187 КК України.
Крім цього, до вказаного кримінального провадження, прокуратурою Київської області 30.08.2019 року приєднано кримінальне провадження за №00000586 від 06.08.2019 року з правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 189 КК України.
Крім цього, до вказаного кримінального провадження, прокуратурою Київської області 31.08.2019 року приєднано кримінальне провадження за №00000574 від 02.08.2019 року з правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 289 КК України.
27.07.2019 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 189 КК України, та 29.07.2019 Святошинським районним судом м Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
13.08.2019 ОСОБА_4 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри за ч.1 ст.255, ч.4 ст.189 КК України.
03.09.2019 ОСОБА_4 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру за ч.1 ст.255, ч.4 ст.189 КК України.
05.09.2019 Святошинським районним судом м. Києва ОСОБА_4 було змінено запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор». Строк дії ухвали до 30.09.2019р.
18 вересня 2019 року до Святошинського районного суду міста Києва скеровано клопотання про продовження строку досудового розслідування до шести місяців, тобто, - до 27.01.2020 року.
21 вересня 2019 року ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м Києва, продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, тобто, - до 27.01.2020 року.
30.09.2019 року строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 закінчується, однак закінчити досудове розслідування у встановлений законом строк неможливо, оскільки на даний час необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, а саме:
- витребувати з Київського НДЕКЦ МВС України висновки судових експертиз, призначених на підставі ухвал слідчих суддів;
- провести огляд речей та предметів, які були вилучені в ході обшуків. За результатами оглядів прийняти рішення щодо визнання зазначених речей та предметів речовими доказами та передати їх до камери зберігання речових доказів СУ ГУНП в Київській області;
- встановити всіх потерпілих та свідків даної протиправної діяльності, провести їх допити з приводу обставин події.
- отримати дозвіл на зняття грифу таємності із окремих процесуальних документів щодо проведення негласних слідчих (розшукових) дій у органів, що надавали гриф секретності;
- за результатами проведених негласних слідчих (розшукових) дій встановити всіх осіб причетних до вчинення даних кримінальних правопорушень та аналогічних кримінальних правопорушень та прийняти рішення щодо повідомлення їх про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 189 ст. 255 КК України;
- виконати інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії, які необхідні для закінчення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.
- отримати тимчасовий доступ до інформації, яка знаходиться в операторів та провайдерів телекомунікацій по всім вилученим під час обшуків мобільним терміналам та сім-картам з метою перевірки останніх на причетність до вчинення розбійних нападів на території Київської області.
- отримати тимчасовий доступ до інформації, яка містить банківську таємницю;
Провести вказані процесуальні дії у передбачений законом строк не виявилось можливим у зв`язку з особливою складністю провадження, необхідністю проведення великого обсягу слідчих дій, огляду та аналізу великої кількості документів, вилучених під час проведення обшуків, необхідністю отримання дозволів на зняття грифу таємності із окремих процесуальних документів, допитами свідків та потерпілих.
Ризики, які обумовили застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу тримання під вартою, не зменшились, і змінити йому запобіжний захід з урахуванням особи підозрюваного і в силу тяжкості вчиненого ним злочину не видається за можливе, оскільки останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; - незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, потерпілого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим способом; - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, На підставі наведеного слідчий просив клопотання задовольнити. В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити. Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисники адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , заперечували проти задоволення клопотання, просили обрати іншу міру запобіжного заходу не пов`язану з позбавленням волі.
Адвокатом ОСОБА_6 було подано клопотання про усунення порушень ст. 3 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, в якому просив судове засідання проводити без застосування до ОСОБА_4 , металевої клітки, наручників та інших засобів приниження гідності особи.
Відповідно до ст. 11 КПК України під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи. Забороняється під час кримінального провадження піддавати особу катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує її гідність, поводженню чи покаранню, вдаватися до погроз застосування такого поводження, утримувати особу у принизливих умовах, примушувати до дій, що принижують її гідність.
Згідно з приписами ст. 318 КПК України судове засідання відбувається у спеціально обладнаному приміщенні - залі судових засідань.
Відповідно до п. 11 Інструкції з організації конвоювання та тримання в судах обвинувачених (підсудних), засуджених за вимогою судів, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства юстиції України, Верховного Суду України, Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, Державної судової адміністрації України, Генеральної прокуратури України від 26.05.2015 року № 613/785/5/30/29/67/68, у залі судового засідання місце для тримання обвинувачених (підсудних), засуджених обладнується загородженнями відповідно до вимог ДБН.
У справі «Ярослав Бєлоусов проти Росії» (рішення від 4.10.2016) Євросуд, крім іншого, вперше розглянув питання сумісності перебування підсудних у залі засідань у скляній кабіні з вимогами ст.3 («Заборона катування») і ст.6 («Право на справедливий суд») Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Пославшись на попередню прецедентну практику, викладену у справах «Ходорковський проти Росії» та «Свинаренко і Сляднєв проти Росії» (2014 р.), ЄСПЛ висловив припущення, що скляні кабіни були призначені на заміну металевих кліток, проте обвинувачені, як і раніше, систематично розміщуються в металевих клітках та скляних кабінах, допоки перебувають під вартою (п.146). Крім того, ЄСПЛ констатував, що перебування заявника в переповненій скляній кабіні становить порушення ст.3 конвенції. А тому «буде важко примирити поводження відповідача в ході судового розгляду, яке принижує гідність, із поняттям справедливого судового розгляду, беручи до уваги важливість рівності сторін, презумпції невинуватості й довіру, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти громадськості, насамперед обвинуваченим» (п.126 рішення). Звідси випливає, що протягом перших двох місяців слухання у справі заявника були проведені з порушенням ст.6 конвенції. Євросуд зазначив, що «розміщення підсудних за скляними перегородками або в скляних кабінах саме по собі не виключає елементу приниження, достатнього для досягнення мінімального рівня жорстокості, як у випадку з металевими клітками. Цей рівень може бути досягнутий, однак, якщо враховувати обставини в цілому, призведе до їх страждання або труднощів, інтенсивність яких перевищує неминучий рівень страждань, властивий триманню під вартою».
Повертаючись до «справи ОСОБА_8 », ЄСПЛ з посиланням на п.131 рішення у справі «Рамішвілі та Кохреїдзе проти Грузії» (2009 р.) зазначив, що слід брати до уваги й міркування безпеки, особливо в резонансних і делікатних справах. Наголошувалося на важливості того, що безпека в залі є умовою справедливого судового розгляду. Однак з огляду на значення, яке надається правам захисту, будь-які заходи, що обмежують участь обвинуваченого під час судового розгляду або накладають обмеження на нього чи його відносини з адвокатами, повинні бути застосовані, тільки доки це необхідно, і мають бути пропорційні ризикам у кожному конкретному випадку (також див. п.58 рішення у справі «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів» (1997 р.) і п.102 рішення у справі «Сахновський проти Росії»).
До речі, саме в п.58 рішення у справі «Ван Мехелен та інші проти Нідерландів» ЄСПЛ узяв до уваги те значення, яке має в демократичному суспільстві право на справедливе правосуддя, і сказав: будь-які заходи, що обмежують права захисту, повинні бути зумовлені суворою необхідністю. Якщо заходу, який має, так би мовити, менш обмежувальний характер, буде достатньо, то саме він і повинен бути застосований.
Слідчий суддя ввжає за необхідне зазначити, що розгляд клопотання про продовження строку тримання під вартою, відбувається за участі підозрюваного ОСОБА_4 , відносно якого обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, під час судового розгляду підозрюваний знаходиться не в металевій клітці, в нього відсутні кайданки, підозрюваний знаходиться у скляній кабіні, він в ній знаходиться один, площа даної кабіни дозволяє останньому вільно там знаходитись, він має достатньо простору, зважаючи також на те, що останній підозрюється в насильницькому злочині з міркувань безпеки в залі суду, приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про надання дозволу перебувати під час судового засідання поза межами клітки.
Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши доводи учасників кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання, виходячи із наступного. Пунктом 15 ч.1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно з п. 18) ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.
27.07.2019 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 189 КК України.
29.07.2019 Святошинським районним судом м Києва ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем його проживання за адресою: АДРЕСА_2 .
13.08.2019 ОСОБА_4 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри за ч.1 ст.255, ч.4 ст.189 КК України.
03.09.2019 ОСОБА_4 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та нову підозру за ч.1 ст.255, ч.4 ст.189 КК України.
05.09.2019 Святошинським районним судом м. Києва ОСОБА_4 , було змінено запобіжний захід з цілодобового домашнього арешту на тримання під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор», строк дії якої до 30.09.2019р.
21 вересня 2019 року ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м Києва, продовжено строк досудового розслідування до шести місяців, тобто, - до 27.01.2020 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів. Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Обґрунтовуючи клопотання прокурор вказав на те, що у строк, встановлений КПК України, завершити досудове розслідування не є можливим, оскільки по кримінальному провадженню необхідно провести ряд слідчих дій, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України не зменшились. Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи, на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків). Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством. Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу. Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні. Оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого є таким, що ґрунтується на вимогах чинного законодавства та підлягає задоволенню, оскільки прокурором доведено, що ризики передбачені ст. 177 КПК України не зменшились, слідчим суддею продовжено строк досудового розслідування до шести місяців та доведено обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Керуючись ст.ст. 184, 199, 219, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_7 , погоджене із прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , внесене у кримінальному провадженні №0000049 від 30.01.2019 року, року за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3, 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст.289 КК України,- задовольнити. Продовжити строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква, громадянина України, з середньою освітою, одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,внесеному у кримінальному провадженні №0000049 від 30.01.2019 року, за ознаками кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 3, 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст.289 КК України, на 60 днів, строком до 22.11.2019 року, в межах строку досудового розслідування - продовжено до 27.01.2020 року, обраного згідно ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 05.09.2019 р.

Повний текст ухвали складено 25.09.2019 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1