ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/2612/19 Справа № 204/8020/18 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2019 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:
головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_7 на ухвалу Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 14 серпня 2019 року про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Дніпропетровська, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст оскарженого судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 14 серпня 2019 року клопотання прокурора задоволено та продовжено ОСОБА_7 строк тримання під вартою до 12 жовтня 2019 року.
Мотивуючи ухвалене рішення слідчий суддя, оцінивши всі обставини відповідно до вимог ст.ст. 177, 178 КПК України, врахувавши те, що обвинувачений ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості і на час розгляду питання щодо доцільності продовження ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики, які були підставою для обрання заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 не відпали, дійшов висновку, що перебуваючи на волі обвинувачений може вчинити нові злочини, вливати на свідків та переховуватися від суду, а застосування інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить його належної процесуальної поведінки та попередження ризиків, передбачених п.1 ч.1 ст.177 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі обвинувачений просить визначити йому заставу. Свої вимоги жодним чином не обгрунтовує.

Позиції учасників судового провадження.

У судовому засіданні обвинувачений підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги обвинуваченого, просив ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Мотиви суду.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження та обговоривши наведені у скарзі доводи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
У відповідності з вимогами ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.
Частиною другою цієї статті визначено, що вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Частиною 3 ст. 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Згідно з вимогами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється.
Відповідно до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.
В силу вимог ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як слідує з матеріалів провадження 10 жовтня 2018 року ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська до ОСОБА_7 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави у розмірі 27 615 грн.
Ухвалою слідчого судді Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 03 липня 2019 року було продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 до 31 серпня 2019 року включно.
На переконання апеляційного суду суд першої інстанції, вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 , дотримався вказаних вимог кримінального процесуального закону.
Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 суд першої інстанції належно дослідив обставини, з якими закон пов`язує можливість продовження строку тримання під вартою та обґрунтовано дійшов висновку про існування обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали про тримання особи під вартою. Судом встановлено, що процесуальні ризики, передбачені ст.177 КПК України, не зменшилися й виправдовують тримання обвинуваченого під вартою.
Апеляційний суд погоджується із зазначеними в клопотанні прокурора обставинами, які вказують на продовження існування ризиків того, що ОСОБА_7 , раніше неодноразово судимий, має незняті та непогашені у встановленому порядку судимості за вчинення злочинів проти власності, обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, яке відноситься до категорії злочинів середньої тяжкості, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років, а отже ОСОБА_7 може вчинити нові злочини, з метою уникнення відповідальності за вчинене переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Крім того, як слідує з матеріалів провадження ОСОБА_7 ознайомлений в порядку ст. 290 КПК України з матеріалами досудового розслідування, в котрих містяться відомості щодо анкетних даних свідків та потерпілого у цьому провадженні, тому є підстави вважати, що за таких обставин обвинувачений, діючи з метою уникнення кримінальної відповідальності, може впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження, які мають бути допитані у вказаному кримінальному провадженні та покази яких мають істотне значення у кримінальному провадженні.
Матеріали провадження не містять переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого ОСОБА_7 під вартою, та стороною захисту в судовому засіданні апеляційного суду не доведені.
Разом з тим, прийнявши обґрунтоване рішення щодо необхідності задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_7 , суддя допустив порушення вимог КПК України щодо визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави та покладення на обвинуваченого процесуальних обов`язків у разі її внесення.
Так, відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийняте у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Як слідує з матеріалів судового провадження ухвалою судді Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 10 жовтня 2018 року до ОСОБА_7 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з правом внесення застави у розмірі 27 615 грн. та покладено передбачені ч.5 ст.194 КПК України обов`язки у разі внесення застави.
Отже, продовжуючи ОСОБА_7 строк тримання під вартою до 12 жовтня 2019 року включно, суддя повинен був в ухвалі визначити підозрюваному у відповідності до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України обґрунтований розмір застави, а також зазначити які з передбачених статтею 194 цього Кодексу обов`язки будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання.
За таких обставин, виходячи з вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу обвинуваченого необхідно задовольнити частково, а ухвалу судді скасувати та постановити нову, якою клопотання прокурора про продовження щодо ОСОБА_7 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити та визначити заставу з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст.194 КПК України.
Апеляційний суд, визначаючи розмір застави, бере до уваги обставини, встановлені ст.ст.177,178 КПК України, вимоги ст. 182 КПК України та позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, а тому вважає, що обвинуваченому ОСОБА_7 слід визначити заставу в межах 14 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 26 894 гривень у національній грошовій одиниці.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419 КПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_7 задовольнити.
Ухвалу Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 14 серпня 2019 року, якою продовжено ОСОБА_7 строк тримання під вартою до 12 жовтня 2019 року, скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури №4 Дніпропетровської області про продовження строку тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні до 12 жовтня 2019 року включно.
Визначити обвинуваченому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в межах 14 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 26 894 гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так й іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за умови внесення застави, наступні процесуальні обов`язки:
- прибувати до прокурора та суду за першою вимогою;
- не відлучатися з місця проживання без дозволу прокурора або суду;
- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- здати на зберігання органу досудового розслідування свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
- не спілкуватись із співучасниками вчиненого злочину та свідками.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений ОСОБА_7 , будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки застава звертається в дохід держави.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

________________ _________________ ________________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4