Провадження №1-кс/201/6463/2019
У Х В А Л А
Іменем України

20 листопада 2019 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у м. Дніпрі скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Дніпропетровської області щодо невиконання вимог ст. 308 КПК України щодо не розгляду скарги про недотримання розумних строків під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №000093, -

ВСТАНОВИВ:

15 листопада 2019 року ОСОБА_3 звернувся зі скаргою до слідчого судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в порядку ст.303 КПК України на бездіяльність прокурора Дніпропетровської області щодо не розгляду його скарги на недотримання розумних строків під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 000093.

У своїй скарзі заявник просив поновити строк звернення до слідчого судді, визнати бездіяльність прокурора Дніпропетровської області щодо не розгляду його скарги на недотримання розумних строків в зазначеному провадженні розглянути на підставі ст. 308 КПК України його скаргу в зазначеному кримінальному провадженні.

В обґрунтування скарги вказує, що слідчим відділом Соборного ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області з 08 жовтня 2014 року здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №000093. 29 жовтня 2019 року заявник звернувся до прокурора Дніпропетровської області, як до прокурора вищого рівня, зі скаргою на недотримання розумних строків слідчим та прокурором під час досудового розслідування. Не зважаючи на встановлені законом конкретні строки розгляду скарги та вимоги про невідкладне повідомлення про результати розгляду, до цього часу заявник таке повідомлення не отримав.

Представник заявника надала суду заяву з проханням скаргу задовольнити, у звязку із чим, враховуючи положення ч. 6 ст. 9 КПК України, суд вважає за необхідне застосувати загальні засади кримінального провадження, передбачені ст. 28 КПК України та розглянути дану скаргу без участі заявника, з метою прийняття процесуального рішення по ній в розумні строки.

Представник Прокуратури Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час судового засідання був повідомлений належним чином, що відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до ст. 107 КПК України за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Слідчий суддя, вивчивши та проаналізувавши скаргу, додані до неї матеріали, приходить до наступного.

Встановлено, що ОСОБА_3 звернувся до прокурора Дніпропетровської області зі скаргою від 29 жовтня 2019 року на недотримання розумних строків слідчим та прокурором під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №000093.

Станом на день розгляду скарги, відомостей, щодо розгляду вищевказаної скарги у розпорядження слідчого судді не надано.

Отже, скаргу ОСОБА_3 дійсно не розглянуто і заявник вважає це бездіяльністю прокурора області, яка може бути оскаржена судді слідчому у порядку ст. 303 КПК України.

Дослідивши зміст скарги, питання, які у ній порушені, слід дійти до висновку, що думка заявника щодо обов`язку розгляду його скарги в порядку ст. 308 КПК України саме прокурором області є помилковою.

Так, пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Частиною 2 ст. 307 КПК України встановлено, що ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Щодо повноважень прокурора як процесуального керівника у кримінальному провадженні.

Частиною 2 статті 36 КПК України окреслені повноваження прокурора при здійсненні нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням. Так, він уповноважений: 1) починати досудове розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; 2) мати повний доступ до матеріалів, документів та інших відомостей, що стосуються досудового розслідування; 3) доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування; 4) доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках - особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом; 5) доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам; 7) скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих; 8) ініціювати перед керівником органу досудового розслідування питання про відсторонення слідчого від проведення досудового розслідування та призначення іншого слідчого за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, для його відводу, або у випадку неефективного досудового розслідування; 9) приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження та продовження строків досудового розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; 10) погоджувати або відмовляти у погодженні клопотань слідчого до слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій у випадках, передбачених цим Кодексом, чи самостійно подавати слідчому судді такі клопотання; 11) повідомляти особі про підозру тощо.

З аналізу повноважень прокурора можна дійти висновку, що функція процесуального керівника полягає у реалізації конституційної функції нагляду за додержанням законів органами, які проводять дізнання та досудовий розгляд, організації процесу досудового розслідування, визначенні напрямів розслідування, координації процесуальних дій, сприянні створенню умов для нормального функціонування слідчих, забезпеченні додержання у процесі розслідування вимог законів України.

За приписами ст. 37 КПК України прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається і змінюється керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування.

Тобто, після призначення процесуальним керівником прокурор наділяється повноваженнями на здійсненні ним нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням. Повноваження процесуального керівництва визначені вищенаведеною нормою ч. 2 ст. 36 КПК України.

Щодо порядку розгляду скарги.

У відповідності до положень ч. 1 та 2 ст. 308 КПК України підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи законні інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право оскаржити прокурору вищого рівня недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування. рокурор вищого рівня зобов`язаний розглянути скаргу протягом трьох днів після її подання і в разі наявності підстав для її задоволення надати відповідному прокурору обов`язкові для виконання вказівки щодо строків вчинення певних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень. Особа, яка подала скаргу, невідкладно письмово повідомляється про результати її розгляду.

Отже, якщо скарга задовольняється, слідчий чи прокурор повинен забезпечити виконання прохання, про яке зазначається у скарзі особою, що її подала. Для цього слідчий або прокурор, керуючись статтями 111, 112 КПК, надсилає заінтересованій стороні повідомлення про проведення процесуальної дії або прийняте процесуальне рішення. У цьому повідомленні зазначаються такі відомості: прізвище та посада слідчого, прокурора; адреса установи, яка здійснює повідомлення, номер телефону чи інших засобів зв`язку; ім`я (найменування) особи, яка повідомляється, та її адреса; найменування (номер) кримінального провадження, в рамках якого здійснюється повідомлення; процесуальний статус, в якому перебуває особа, що повідомляється; дата, час та місце проведення процесуальної дії, про яку повідомляється особа; інформація про процесуальну дію (дії), яка буде проведена, або про здійснену процесуальну дію чи прийняте процесуальне рішення, про які повідомляється особа; вказівка щодо необов`язковості участі в процесуальній дії та її проведення без участі особи, яка повідомляється, в разі її неприбуття; підпис (ст. 112 КПК).

Згідно із ч. 3 ст. 110 КПК України рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.

Виходячи із вищевказаних норм кримінально-процесуального закону, по клопотанню сторони захисту або потерпілого слідчий або прокурор повинен виконати вимоги ст. 220 КПК України, оскільки у разі не розгляду у передбачений законом строк клопотання сторони захисту, у останньої настає право оскаржити бездіяльність слідчого, прокурора до слідчого судді, який у відповідності до положень ст. 3 ч. 1 п. 18 КПК України здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Щодо повноважень прокурора області.

Повноваження керівника регіональної прокуратури (в цьому випадку прокурора області) означені у ст. 11 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014р. № 1697-VII. Так, керівник регіональної прокуратури: 1) представляє регіональну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями; 2) організовує діяльність регіональної прокуратури; 3) призначає на посади та звільняє з посад прокурорів регіональних та місцевих прокуратур у встановленому цим Законом порядку; 4) затверджує акти з питань, що стосуються організації діяльності регіональної прокуратури; 5) у десятиденний строк з моменту вивільнення посади повідомляє Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію прокурорів про наявність вакантної або тимчасово вакантної посади у регіональній прокуратурі; 6) забезпечує виконання вимог щодо підвищення кваліфікації прокурорів регіональної прокуратури; 7) призначає на адміністративні посади та звільняє з адміністративних посад прокурорів у випадках та порядку, встановлених цим Законом; 8) у встановленому цим Законом порядку на підставі рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів приймає рішення про застосування до прокурора регіональної та місцевої прокуратури дисциплінарного стягнення або щодо неможливості подальшого перебування його на посаді прокурора; 9) контролює ведення та аналіз статистичних даних, організовує вивчення та узагальнення практики застосування законодавства та інформаційно-аналітичне забезпечення прокурорів з метою підвищення якості здійснення ними своїх функцій; 10) виконує інші повноваження, передбачені цим та іншими законами України.

Керівник регіональної прокуратури видає накази з питань, що належать до його адміністративних повноважень.

Повноваження керівника регіональної прокуратури також визначені ч. 4, 5 6 цієї статті. Так, керівник регіональної прокуратури має право на подання апеляційної чи касаційної скарги, заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Керівник регіональної прокуратури своєю вмотивованою постановою має право доручити здійснення досудового розслідування будь-якого кримінального правопорушення іншому органу досудового розслідування, у тому числі слідчому підрозділу вищого рівня в межах одного органу, у разі неефективного досудового розслідування. Також, керівник регіональної прокуратури, при здійсненні нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування має право скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих та прокурорів нижчого рівня у межах строків досудового розслідування, передбачених статтею 219 цього Кодексу.

За правилами п. 2 ч. 3 ст. 294 КПК України керівник регіональної прокуратури продовжує строк досудового розслідування до шести місяців. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 481 КПК керівником регіональної прокуратури здійснюється письмове повідомлення про підозру адвокату, депутату місцевої ради, депутату Верховної Ради Автономної Республіки Крим, сільському, селищному, міському голові.

З окресленого обсягу повноважень прокурора випливає, що закон виокремлює повноваження прокурора при здійсненні ним нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням і повноваження керівника регіональної прокуратури.

Підсумовуючи викладене, слід дійти до висновку, що прокурор області, який не є стороною у кримінальному провадженні, не є процесуальним керівником у ньому, не наділений правом розглядати розглядати скарги, подані в порядку ст. 308 КПК України.

Відповідно до абз. 2 ч.3 ст. 17 Закону України «Про прокуратуру», прокурори вищого рівня мають право давати вказівки прокурору нижчого рівня, погоджувати прийняття ним певних рішень та здійснювати інші дії, що безпосередньо стосуються реалізації цим прокурором функцій прокуратури, виключно в межах та порядку, визначених законом.

Водночас, згідно з п. 1 абз. 3 ч. 3 ст. 17 Закону України «Про прокуратуру» прокурором вищого рівня для прокурорів, керівників та заступників керівників підрозділів місцевої прокуратури є керівник місцевої прокуратури чи його перший заступник або заступник відповідно до розподілу обов`язків.

З огляду на вищезазначене, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Дніпропетровської області щодо невиконання вимог ст. 308 КПК України щодо не розгляду скарги про недотримання розумних строків під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №000093 не підлягає задоволенню.

Заявником порушено 10 денний строк звернення до суду зі скаргою, але заявлено клопотання про поновлення такого строку у зв`язку із неможливістю визначення часу, з якого починається перебіг строку на звернення до слідчого судді зі скаргою. За вказаних обставин строк оскарження підлягає поновленню.

На підстав викладеного, керуючись ст. ст. 110, 303, 305-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Дніпропетровської області щодо невиконання вимог ст. 308 КПК України щодо не розгляду скарги про недотримання розумних строків під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №000093 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1