Справа № 461/7224/19
Провадження № 1-кп/461/588/19
УХВАЛА

25.10.2019 року Галицький районний суд м.Львова

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м.Львові кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, -

встановив:

23.09.2019 року в провадження Галицького районного суду м.Львова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0003785 від 29.08.2019 року відносно ОСОБА_4 , яка обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки такий закінчується 28.10.2019 року. Подане клопотання мотивує тим, що є достатні підстави стверджувати про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зокрема, те, що обвинувачена може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, вчинити інше кримінальне правопорушення, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Насильницький спосіб вчинення кримінального правопорушення, у якому обвинувачується ОСОБА_4 свідчить про той факт, що перебуваючи на волі, остання може впливати на свідків та потерпілих, які з урахуванням принципу безпосередності дослідження доказів, судом на даний час не допитані. Відтак, менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити уникнення вказаних ризиків та виконання покладених на обвинувачену обов`язків.

Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання прокурора не заперечили.
Відповідно до ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому ОСОБА_6 числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

У відповідності до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.186 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до тяжкого злочину та за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років.

Враховуючи вищенаведене та особу обвинуваченої, яка не має міцних соціальних зв`язків, законних джерел заробітку, будучи раніше судимою за вчинення майнового злочину, суд приходить до висновку про можливість продовження терміну тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 , оскільки підстав для зміни чи скасування такого не вбачає, ризики, передбачені ст.177 КПК України не відпали та не змінились, а саме: обвинувачена може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків та потерпілих, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Дані обставини є істотними та такими, що виправдовують тримання обвинуваченої під вартою, що повинно забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Згідно з п.1 ч.4 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи те, що застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, суд дійшов висновку, що обвинуваченій ОСОБА_4 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто до 23.12.2019 року без визначення розміру застави.

Керуючись ст.ст.199, 331, 369, 371-372 КПК України, суд

ухвалив:

Клопотання прокурора задоволити.
Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№19)» на строк 60 днів, тобто до 23 грудня 2019 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення. Обвинувачений, який перебуває під вартою, має право оскаржити ухвалу в апеляційному порядку у строк сім днів з моменту отримання її копії.

Суддя ОСОБА_1