Справа 288/634/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2019 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,
законного представника обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
потерпілого - ОСОБА_7 ,
законного представника потерпілого ОСОБА_8 ,
представника потерпілого ОСОБА_9 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000132 від 18 квітня 2017 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рогізна, Сквирського району, Київської області, жителя АДРЕСА_1 , освіта середня, непрацюючого, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, українця, громадянина України, раніше не судимого,
що обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

17 квітня 2017 року близько 20 години 00 хвилин у неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував у громадському місці, а саме на алеї неподалік, дитячого садка «Берізка», що по вул. Б. Хмельницького в смт. Попільня Попільнянського району Житомирської області виник злочинний умисел на вчинення хуліганських дій відносно ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилось в зневажливому ставленні до існуючих в суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, що супроводжувалося особливою зухвалістю, з хуліганських мотивів, не зважаючи на присутність жителів смт. Попільня, ОСОБА_4 безпідставно з особливою зухвалістю вчинив конфлікт з неповнолітнім ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , намагаючись вияснити неіснуючі відносини. У ході конфлікту ОСОБА_4 , перебуваючи у вказаний час та місці, підійшов до ОСОБА_7 руками штовхнув його, внаслідок чого останній впав на землю. Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 наніс руками два удари в область голови ОСОБА_7 , спричинивши останньому тілесні ушкодження у вигляді синців на волосистій частині голови справа та зліва, що відносяться до категорії легкого тілесного ушкодження.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані за частиною першою статті 296 КК України, як хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 заявила клопотання, в якому просила звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям в порядку статті 45 КК України. Обґрунтовуючи його тим, що він активно сприяв розкриттю злочину, злочин вчинив вперше, завдану злочином матеріальну шкоду потерпілому ОСОБА_7 відшкодував, щиро розкаюється у вчиненому, та вину в інкримінованому йому діянні визнає повністю, підтвердив ті обставини, які зазначені в обвинувальному акті.
Обвинувачений ОСОБА_4 надав до суду заяву про звільнення його від кримінальної відповідальності за частиною першою статті 296 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.
Потерпілий, законний представник потерпілого та представник потерпілого не заперечували щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з дійовим каяттям обвинуваченого, надавши до суду відповідну заяву.
Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України та закриття провадження у справі.
Вислухавши думки учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до статті 45 КК України особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 12 від 23.12.2005 р. "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності", дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за статтею 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Передбачене у статті 45 КК України звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.
Вчинене ОСОБА_4 кримінальне правопорушення згідно статті 12 КК України, є злочином невеликої тяжкості.
Судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_4 заявив клопотання про закриття кримінального провадження відносно нього у зв`язку з дійовим каяттям, позитивно характеризується по місцю проживання, вчинений ним злочин відноситься до категорії невеликої тяжкості, вину в інкримінованому йому діянні визнав повністю, щиро розкаюється у скоєному, активно сприяв у розкритті злочину, вперше притягується до кримінальної відповідальності, підтвердив ті обставини, які зазначені в обвинувальному акті.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Згідно частини четвертої статті 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
Згідно з частиною третьою статті 288 КПК України суд своєю ухвалою, закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання у необхідності задоволення клопотання захисника обвинуваченого - ОСОБА_6 про звільняння ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 296 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закрити кримінальне провадження.
Потерпілий ОСОБА_7 подав до суду заяву про залишення цивільного позову про стягнення з ОСОБА_4 на його користь завданої моральної шкоди, без розгляду.

Згідно пункту 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 12 від 23.12.2005 р. "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності", звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити відповідно до вимог чинного кримінально-процесуального законодавства питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, відшкодування судових витрат тощо.
Речові докази по кримінальному провадженні відсутні.

Арешт на майно в даному кримінальному провадженні не накладався.
Судові витрати по кримінальному провадженню відсутні.

Запобіжний захід не застосовувався.
Керуючись статтями 12, 44-45 КК України, статтями 284-288, 350, 372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:
Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 296 КК України на підставі статті 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000132 від 18 квітня 2017 року відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною першою статті 296 КК України - закрити.

Цивільний позов ОСОБА_7 до ОСОБА_4 про стягнення завданої моральної шкоди - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, встановленого КПК України, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Апеляційна скарга може бути подана на ухвалу суду до Житомирського апеляційного суду через Попільнянський районний суд Житомирської області протягом семи діб з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1