Ухвала
іменем України
9 грудня 2019 року
м. Київ
справа № 450/1357/17
провадження № 51-3965впс19
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши в судовому засіданні подання Львівського апеляційного суду про направлення з одного суду апеляційної інстанції до іншого кримінального провадження з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 (судова справа № 450/1357/17, провадження № 11-кп/811/1467/19) на ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 7 листопада 2019 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави у кримінальному провадженні №0000197,
встановив:
Указане подання надійшло до Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК. Воно мотивовано тим, що для розгляду вищезазначеного провадження у Львівському апеляційному суді неможливо утворити склад суду, оскільки чотирнадцять із шістнадцяти суддів судової палати з розгляду кримінальних справ не можуть брати участь у розгляді провадження на підставах, визначених ст. 76 цього Кодексу.

Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення дати розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши наведені у поданні доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на нижчевикладене.
За правилами ч. 1 ст. 32 КПК кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.
Згідно з ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів, крім випадків, передбачених ч. 12 цієї статті, при цьому кількість суддів має бути непарною.
Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 34 цього Кодексу кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
З наданих до суду матеріалів провадження вбачається, що 7 листопада 2019 року Шевченківський районний суд м. Львова в судовому засіданні ухвалою продовжив обвинуваченим ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів без визначення застави з 11 листопада 2019 року по 9 січня 2020 року включно. Крім того, цей суд відмовив у задоволенні клопотань обвинуваченого ОСОБА_6 та захисника ОСОБА_11 про зміну обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт; захисника ОСОБА_12 про зміну обвинуваченому ОСОБА_10 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт; обвинуваченого ОСОБА_7 , захисників ОСОБА_13 та ОСОБА_14 про зміну обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу з тримання під вартою на заставу, домашній арешт.

Не погоджуючись із указаною ухвалою суду захисник ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу до Львівського апеляційного суду.
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 листопада 2019 року призначення суддів не відбулось, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.
Так, відповідно до звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 26 листопада 2019 року в кримінальній палаті цього суду фактично здійснюють правосуддя 16 суддів, з яких 14 суддів, а саме: ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 вже брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що на підставі ч. 1 ст. 76 КПК позбавляє їх права повторно розглядати це провадження.
Вказані обставини унеможливлюють виконання Львівським апеляційним судом вимог ч. 4 ст. 31 КПК щодо забезпечення здійснення розгляду кримінального провадження колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Таким чином, у Львівському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для розгляду вищезазначеного провадження, що суперечить вимогам ч. 4 ст. 31 КПК та відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК є підставою для передачі зазначеного провадження на розгляд до іншого апеляційного суду.

Зважаючи на вищевказане, колегія суддів визнає за необхідне задовольнити подання апеляційного суду й направити кримінальне провадження з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 7 листопада 2019 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави у кримінальному провадженні № 0000197 (судова справа № 450/1357/17, провадження № 11-кп/811/1467/19) на розгляд до Тернопільського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.
Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання Львівського апеляційного судузадовольнити.
Кримінальне провадження з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 7 листопада 2019 року про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави у кримінальному провадженні № 0000197 (судова справа № 450/1357/17, провадження № 11-кп/811/1467/19) направити зі Львівського апеляційного суду до Тернопільського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3