Справа № 487/6231/19
Провадження № 1-кп/487/698/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.09.2019 року м.Миколаїв

Заводський районний суд м. Миколаєва у складі колегії: головуючого судді - ОСОБА_1 суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , захисників - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва заяву захисника ОСОБА_7 про відвід колегії суддів, -

ВСТАНОВИВ:

До суду з Миколаївської місцевої прокуратури №1 Миколаївської області у порядку ч.2 ст.283 КПК України надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000006 за обвинуваченням ОСОБА_8 у скоєнні кримінальних правопорушень (злочинів) передбачених ст.ст.146 ч.3, 190 ч.4 КК України та ОСОБА_9 у скоєні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ст.146 ч.3 КК України
У підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_7 заявила відвід колегії суддів у складі головуючого судді: ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на підставі положень п.п.4,5 ч.1 ст.76 КПК України, з посиланням на процесуальні порушення які мали місце при автоматизованому розподілі справи, втручання у автоматизовану систему документообігу, внесення неправдивих відомостей до автоматизованої системи документообігу, несвоєчасне повідомлення захисників про дату та час судового засідання, що свідчать про наявність сумнів в неупередженості та безсторонності колегії суддів при розгляді вказаного кримінального провадження. Також зазначила, що за її заявою та заявою адвоката ОСОБА_10 уповноваженими особами ТУ ДБР розташованого у м.Миколаєві до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про ймовірні протиправні дії колегії суддів та службових осіб Заводського районного суду м.Миколаєва за ст..ст.376-1 ч.1 та 397 ч.2 КК України, у яких її було допитано у якості потерпілої, що є безспірної підставою для відводу колегії суддів.

Обвинувачений ОСОБА_8 , підтримав думку свого захисника.

У підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_6 зазначив, що підьотиує заявлений відвід колегії суддів у разі порушення встановленого ч.3 ст.35 КПК України порядку визначення колегії суддів для розгляду зазначеного кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_9 підтримав свого захисника.

В судовому засіданні прокурор заперечував проти задоволення заяви посилаючись на її необґрунтованість.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши підстави заявленого відводу, суд приходить до наступних висновків:
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

16.08.2019 року до Заводського районного суду м.Миколаєва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстр досудових розслідування за №0000006 за обвинуваченням ОСОБА_8 у скоєнні кримінальних правопорушень (злочинів) передбачених ст.ст.146 ч3., 190 ч.4 КК України та ОСОБА_9 у скоєні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ст.146 ч.3 КК України.

У провадженні Заводського районного суду м.Миколаєва (у складі колегії головуючий суддя: ОСОБА_1 , судді: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ) перебуває кримінальне провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_9 за обвинуваченням у скоєнні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого п.п. ч.5 ст.27, п.п.6,12 ч.2 ст.115 КК України.

Відповідно до Протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.08.2019 року, матеріали обвинувального акту №0000006, з урахуванням положень ст..334 ч.2 КПК України, було передано колегії суддів у складі головуючого судді: ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 для вирішення питання про їх об`єднання з кримінальним провадженням за обвинуваченням ОСОБА_9 у скоєнні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого п.п. ч.5 ст.27, п.п.6,12 ч.2 ст.115 КК України.

З урахуванням вищевикладеного, судом не встановлено обставин, які б свідчили про наявність обставини, визначеної положеннями п.5 ч.1 ст.75 КПК України, та виключали участь колегії суддів у провадженні щодо розгляду обвинувального акту №0000006 за обвинуваченням ОСОБА_8 у скоєнні кримінальних правопорушень (злочинів) передбачених ст.ст.146 ч3., 190 ч.4 КК України та ОСОБА_9 ускоєні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ст.146 ч.3 КК України

Відповідно до ст.75 ч.1 п.4 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
Обґрунтовуючи свої вимоги щодо відводу колегії суддів, адвокат ОСОБА_7 фактично посилається на не згоду з діями колегії суддів у підготовчому провадженні у зазначеному кримінальному провадженні. А також посилається на факт внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за її та адвоката ОСОБА_10 заявами, щодо ймовірно неправомірних дій уповноважених осіб Заводського районного суду м.Миколаєва.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий суд. кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Наявність безсторонності визначається за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.
Однак поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.
Таким чином, суд вважає, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто має містити вказівку на обґрунтовані підстави, що зумовлюють його наявність.
Судом не встановлено, будь-яких обставин, які б свідчили про упередженість або безсторонність колегії суддів при розгляді даного кримінального провадження таким чином заява про відвід є невмотивованою та задоволенню не підлягає.
При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до п.п.1 та 2 Основних принципів незалежності судових органів, схвалених резолюціями №№40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29.11 та 13.12.85. незалежність судових органів гарантується державою та закріплюється в конституції або законах країни. Усі державні та інші установи зобов`язані шанувати незалежність судових органів та дотримуватися її. Судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів та відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонукань, тиску, погроз або прямого чи непрямого втручання з будь-якого боку і хоч би з яких причин.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави, яка гарантується ст. ст. 126 і 129 Конституції, якими встановлено, що судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону.

Конституційний Суд у рішенні від 11.03.2011 № 2-рп/2011 у справі за конституційним поданням 53 народних депутатів щодо відповідності Конституції (конституційності) окремих положень закону «Про Вищу раду юстиції» встановив, що надання оцінки вчинених суддею процесуальних дій до винесення ним остаточного рішення у справі є втручанням у здійснення правосуддя, що суперечить Конституції.

Таким чином ініціювання кримінального переслідування судді в згаданому контексті є способом незаконного впливу на суд.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:
У задоволенні заявизахисника ОСОБА_7 про відвід колегії суддів у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстр досудових розслідування за №0000006 за обвинуваченням ОСОБА_8 скоєнні кримінальних правопорушень (злочинів) передбачених ст.ст.146 ч3., 190 ч.4 КК України та ОСОБА_9 у скоєні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ст.146 ч.3 КК України - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2
ОСОБА_3