печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 травня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду місті Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в засіданні в приміщенні суду у місті Києві клопотання прокурора Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 , про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
Прокурор третього відділу процесуального керівництва Другого управління організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється слідчими центрального апарату Державного бюро розслідувань Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України радник юстиції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про накладення арешту на майно.

Обґрунтовуючи внесене клопотання, сторона кримінального провадження, вказує, що Другим управлінням організації досудових розслідувань Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування, а Генеральною прокуратурою України процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000081 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 205 КК України.

В засідання прокурор не з`явився звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання за його відсутністю, на задоволенні клопотання наполягає.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав можливим розгляд клопотання здійснювати без повідомлення власника майна.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна, що передбачає ч. 2 ст. 131 КПК України.

Встановлено, що посадові особи ДФС, зловживаючи службовим становищем сприяють незаконній діяльності ТОВ «Красттон» (код 40240173, до 05.03.2019 ТОВ «Торінт», ГУ ДФС у м. Києві, з 06.03.2019 в стані переходу до ГУ ДФС у Харківській області, основний вид діяльності «Оптова торгівля фруктами та овочами», розмір статутного капіталу 100000 грн.), яке починаючи з 02.04.2019 по 04.04.2019здійснило операції «Реєстрація РК- виданого неплатнику ПДВ» на загальну суму ПДВ 115 139 011 грн. товарів, які за номенклатурою є відмінними від придбаних.

Також встановлено, що облікова кількість штатних працівників за звітній період ТОВ «Красттон» становить 1 особу.

ТОВ «Красттон» 12.06.2018, 05.07.2018, 30.01.2019, 31.01.2019, 05.02.2019 скасовано реєстрацію книг обліку та РРО, ведення яких пов`язане з експлуатацією ним складів та офісів, що розташовані на території Вінницької, Закарпатської, Івано-Франківської, Львівської, Рівненської, Тернопільської, Хмельницької областей та м. Києва.

Згідно отриманої інформації, що міститься в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Красттон» у період з 17.02.2017 по 21.01.2019 виписано 2 415 податкових накладних на адресу «Неплатника» на загальну суму ПДВ 115 689 063 гривень. Основною номенклатурою товарів у вказаних податкових накладних є: банани, апельсини, лимони та мандарини.

Основними постачальниками вказаної номенклатури товарів на адресу ТОВ «Красттон» у 2017-2019 роках є:

ТОВ «Сіторс» (код 40836147, з 04.03.2019 ГУ ДФС у м. Києві, попереднє місце обліку ГУ ДФС в Одеській області, основний вид діяльності «Оптова торгівля фруктами та овочами», розмір статутного капіталу 100000 грн., керівник ОСОБА_4 ), вид товару банани, на загальну суму ПДВ 72 599 917 млн. грн.;

ТОВ «Мегара ЮА» (код 41428061, ГУ ДФС у м. Києві, основний вид діяльності - «Оптова торгівля фруктами та овочами», розмір статутного капіталу 100000 грн., керівник ОСОБА_5 ), вид товару банани, сума ПДВ 40 889 787 млн. грн.;

ТОВ «Дельфа-фрукт» (код 41439576, ГУ ДФС у м. Києві, основний вид діяльності - «Оптова торгівля фруктами та овочами», розмір статутного капіталу 100000 грн., керівник ОСОБА_6 ), вид товару фрукти, сума ПДВ 3 565 831 млн. грн.;

ТОВ «К-Т-К» (код 40028110, ГУ ДФС у м. Києві, основний вид діяльності - «Оптова торгівля фруктами та овочами», розмір статутного капіталу 1000 грн., керівник ОСОБА_7 ), вид товару фрукти, сума ПДВ 1 452 365 млн. грн.

У 2019 році ТОВ «Красттон» зареєструвало у ЄРПН 517 податкових накладних в адресу:

ТОВ «Юкрейн техніка» (код 42550702, ГУ ДФС у Донецькій області, основний вид діяльності - «Неспеціалізована оптова торгівля», розмір статутного капіталу 1000 грн., керівник та засновник ОСОБА_8 ), номенклатура товару - насіння соняшнику, пшениця, кукурудза, сума ПДВ 60 951 548 млн. грн.;

ТОВ «Компітрейд» (код 42554974, ГУ ДФС у Донецькій області, основний вид діяльності - «Неспеціалізована оптова торгівля», розмір статутного капіталу 1000 грн., керівник та засновник ОСОБА_8 ), номенклатура товару - послуги охорони, консалтингові послуги, послуги із проведення моніторингу по рекламній компанії, розробка програмного забезпечення з передачею виключних прав на користування, сума ПДВ 53 832 000 млн. грн.

Отже, за результатами проведеного аналізу та здійснених заходів не можливо підтвердити факт реального здійснення господарської діяльності ТОВ «Красттон» (код 40240173).

Враховуючи вищевикладене, є всі підстави вважати, що кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по указаним суб`єктам підприємницької діяльності, на яку вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є предметом протиправної діяльності, отримані внаслідок проведення незаконної діяльності. На даний час є достатні підстави вважати, що кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по указаним підприємствам може бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що призведе до їх втрати і унеможливить відшкодування шкоди державі та встановлення причетних до злочину осіб.

Так, прокурор у своєму клопотанні зазначає, що з метою припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються Державі, діями групи осіб за рахунок використання фіктивного підприємництва, проведення псевдорозрахункових фінансово-господарських операцій, не сплати податків, виникла необхідність у накладенні арешту на кошти-суми ПДВ.

В засідання прокурор не з`явився звернувся до суду з заявою про розгляд клопотання за його відсутністю, на задоволенні клопотання наполягає.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна визнав можливим розгляд клопотання здійснювати без повідомлення власника майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, наданні органом досудового розслідування, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів та конфіскації майна як виду покарання або доходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Постановою прокурора - майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

З огляду на обставини ймовірно вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, а також на те, що прокурором у клопотанні доведено необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, оскільки в органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, є предметом кримінального правопорушення, могло зберегти на собі сліди злочину та може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому слідчий суддя з метою забезпечення кримінального провадження та можливого використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про арешт майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по наступним підприємствам: ТОВ «Красттон» (код ), ТОВ «Сіторс» (код , ТОВ «Мегара ЮА» (код ), ТОВ «Дельфа-фрукт» (код ), ТОВ «К-Т-К» (код ), ТОВ «Юкрейн техніка» (код ), ТОВ «Компітрейд» (код ).

Заборонити використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали слідчим.

Доручити виконання ухвали Державній фіскальній службі України (код 39292197, адреса: м. Київ Львівська площа, 8).

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1