УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2018р. суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі захисників ОСОБА_3 (свідоцтво № 1048 від 25.10.1996р. про право на заняття адвокатською діяльністю та ордер) та ОСОБА_4 (свідоцтво № 5005 від 29.05.2012р. про право на заняття адвокатською діяльністю та ордер),

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву захисника ОСОБА_3 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від розгляду клопотання про відвід детективів та прокурорів в рамках кримінального провадження № 0000870, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 перебувають матеріали клопотання адвоката ОСОБА_3 про відвід детективів Національного антикорупційного бюро України та прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України в кримінальному провадженні № 0000870 (справа № 760/24926/18, провадження № 1-кс/760/12545/18).

24.10.2018р. під час судового розгляду клопотання захисник ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_6 .

Заява мотивована тим, що, на думку захисника ОСОБА_3 , наявні обставини, які викликають сумніви у неупередженості слідчого судді ОСОБА_6 та виключають можливість його участі у розгляді клопотання, оскільки, як сторона обвинувачення, так і сторона захисту подали до Вищої Ради Правосуддя скарги на дії слідчого судді ОСОБА_6 щодо його неналежної поведінки під час розгляду клопотання, в рамках кримінального провадження № 0000870.

Крім того, слідчим суддею ОСОБА_6 , в рамках даного кримінального провадження, на думку захисника, були здійсненні незаконні дії та процесуальні порушення, внаслідок чого він прийняв незаконні судової рішення на користь органу досудового розслідування, що свідчить про упередженість судді при розгляді будь-яких клопотань сторони захисту в рамках кримінального провадження № 0000870.

Захисники ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримали заяву про відвід та просили її задовольнити.

Особа, якій заявлено відвід та інші учасники кримінального провадження про день, час та місце розгляду заяви були повідомленні належним чином. В судове засідання не з`явилися та про причини своєї неявки не повідомили суду. Відповідно до ст. 81 КПК України їх неявка не є перешкодою для розгляду заяви, у зв`язку з чим слідчим суддею ухвалено про проведення розгляду заяви у їх відсутності.

Заслухавши думку адвокатів, дослідивши матеріали заяви, суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo. Spain"), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Як встановлено в судовому засіданні, підставою для відводу слідчого судді ОСОБА_6 є незгода захисника ОСОБА_3 з процесуальними діями та прийнятими рішеннями судді, що відповідно до ст. 75 КПК України не є підставою для відводу. Думка захисників про упередженість судді носить характер припущень. Крім того, недодержання суддею процесуальних норм при проведенні судового розгляду або прийнятті рішень може бути підставами для їх оскарження в апеляційному порядку окремо чи разом з прийнятим по справі рішенням відповідно до КПК України.

За таких обставин заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 , поданої в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про відвід слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від розгляду клопотання про відвід детективів та прокурорів в рамках кримінального провадження № 0000870 (справа № 760/24926/18, провадження № 1-кс/760/12545/18) відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1