У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13.03.2019 Справа №607/6260/19

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду, в місті Тернополі клопотання слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури Тернопільської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури Тернопільської області ОСОБА_4 звернувся до суду в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001700 від 13 червня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 140 КК України, із клопотанням про накладення арешту на журнал «книгу запису викликів лікарів» з 11.12.2017 року, педіатричного відділення №6 поліклінічного відділу КНП «ТМДКЛ», прошитий та пронумерований в кількості 199 арк., належний комунальному некомерційному підприємству «Тернопільська міська дитяча комунальна лікарня».

У судове засідання слідчий на розгляд клопотання про арешт майна не з`явився.

Неприбуття слідчого у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна у його відсутності у відповідності до ч.1 ст. 172 КПК України.

Вивчивши клопотання та додані до нього копії документів, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається із клопотання, 13.06.2018 року у Тернопільський ВП ГУНП в Тернопільській області надійшла заява ОСОБА_5 , про те, що через халатність медичних працівників КНП «ТМДКЛ», які неналежно виконували свої професійні обов`язки, що призвело до смерті її малолітньої дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що 30 травня 2018 року, у вечірню пору, близько 17 години, у дитини розпочались виділення з носа у вигляді рідких прозорих виділень. З метою запобігання збільшення виділень дитині давали краплі «Синупред».
На наступний день, стан дитини не погіршився, але і не покращився, але йому було продовжено прийом крапель «Синупред».
У продовж 31.05.2018 року стан дитини був стабільний.
01.06.2018 року оскільки у дитини температури не було, виділення з носа не збільшились було продовжено прийом крапель «Синупред».
Близько 19-20 години, 01.06.2018 у дитини піднялась температура, він став кволим, відмічалось почервоніння повік очей, при вимірюванні температури у дитини була температура 38,9Стому дитині було дано сироп «Нурофен форте» і після прийому препарату, десь до 30 хвилин температура внормувалась.
У нічний час, близько 1 -2-ї години у дитини піднялась температура до 39,1С, повторно було дано «Нурофен форте» 5 мл., і температура у проміжку 40 хвилин внормувалась.
Наступного дня, 02.06.2018, вранці продовжено прийом «Ситнупред».
Близько 16 год. 02.06.2018 року, дитина стала млявою, при вимірюванні температури встановлено показник 39 С. Було дано «Нурофен форте», однак температури не збилась, тому було викликано бригаду екстреної медичної допомоги, яка прибула на виклик через 30 хв.
На час огляду дитини медики не вимірювали температуру у дитини. Дитину не госпіталізовували, тільки лікар надала рекомендацію, у вигляді обільного пиття для дитини у тому числі липового чаю.
Будь-якого медикаментозного призначення не було, рекомендації, щодо здачі аналізів крові та сечі також не було дано. Лікарі не чекаючи покращення стану дитини, не переконавшись в тому, що температура спадає залишили наше помешкання. Госпіталізовувати дитину медики не пропонували.
Наступного дня, у дитини температура почала підніматись частіше, періодика між прийняттям жарознижуючого препарату зменшилась, тобто до 4-х годин, а не 6-8, як рекомендовано. Дитина була кволою, не грайливою за час підвищення температури. У нічний час, тобто 04.06. близько 2 год. 15 хвилин до температури 39С приєдналась блювота, тому було знову викликано бригаду екстреної медичної допомоги.
Швидкій було вказано, що дитина хворіє з 30.05., а з 01.06 у дитини почала підніматись висока температура і додалась блювота.
Вони обстежили дитину, тобто пальпували живіт, прослуховували дихання, оглядали ротову порожнину. Температуру не вимірювали, однак ввели дитині ін`єкцію, а саме «Димедрол» і « ОСОБА_7 », після цього дитина заснула і температура почала знижуватись. Лікарі не чекаючи покращення стану дитини, не переконавшись в тому, що температура спадає поїхали. Будь-якого медикаментозного призначення не було, рекомендацій щодо здачі аналізів крові та сечі також не було дано, було рекомендовано звернутись до дільничного педіатра.
04.06.2018 року, вранці дитина попросила попити і після того, як він випив води знову вирвав.
Близько 11 години, викликано швидку, де медичним працівникам доведено, що починаючи з 30.05.2018 дитина хворіє, з 01.06 температура з 03.06, і дитина скаржиться на болі голови. Лікар оглянула зів дитини і відмітила, що у дитини на мигдалинах гнійні пробки, тому було виписано антибіотик «Амоксиклав».
Дитина не була госпіталізована.
04.06.2018 року мати дитини самостійно звернулась до дільничного педіатра, про, що міститься запис педіатра ОСОБА_8 у амбулаторній карточці.
Зі слів потерпілої, вона звернулась до педіатра ОСОБА_8 самостійно залишивши дитину дома.
В свою чергу у амбулаторній карті на ім`я ОСОБА_6 педіатром здійснено запис про безпосередній огляд дитини. Педіатром було рекомендовано «Парацетамол, або Нуфорен, або Ефералган» свічки на 3 роки, кверцетинова мазь для знеболення горла 3 рази на день, регідрон - оптім, по 1 п на 1/2 літ. теп. пит., «домрид» сироп.
Того ж дня температура у дитини піднялась і утримувалась, тому близько 17 год. 30 хв. викликали швидку медичну допомогу і наполягли на госпіталізації.
Саме тому бригадою екстреної медичної допомоги дитину було госпіталізовано у інфекційне відділення Тернопільської міської дитячої лікарні.
У відповідності до вимог п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди. Так згідно вимог ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Частиною другою статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, а саме в розумінні ч.1 ст.98 КПК України збереження матеріальних об`єктів, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, а також те, що речі, зазначені в клопотанні, мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, а відтак повноту та всебічність розслідування кримінального провадження, а тому, приходжу до переконання, що клопотання слідчого підлягає до задоволення.

Одночасно роз`яснюю, що згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 167, 170, 172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 , за погодженням із прокурором відділу прокуратури Тернопільської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно задовольнити.

Накласти арешт на: журнал «книгу запису викликів лікарів» з 11.12.2017 року, педіатричного відділення №6 поліклінічного відділу КНП «ТМДКЛ», прошитий та пронумерований в кількості 199 арк., належний комунальному некомерційному підприємству «Тернопільська міська дитяча комунальна лікарня».
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим СУ ГУНП в Тернопільській області ОСОБА_3 .

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на прокурора відділу прокуратури Тернопільської області ОСОБА_4 .

Копію ухвали надіслати слідчому, прокурору та комунальному некомерційному підприємству «Тернопільська міська дитяча комунальна лікарня».

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою при оголошенні ухвали протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий суддяОСОБА_1