справа №176/236/19
провадження №1-кс/176/260/19
УХВАЛА
Іменем України

26 квітня 2019 р. Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , судовому розпоряднику ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Жовті Води в залі суду клопотання начальника СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000055, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, маючого на утриманні одну неповнолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , судимого вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 27 червня 2017 року за ч. 2 ст. 125 КК України до 200 годин громадських робіт,

за участю: прокурора ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , захисника адвоката ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_8 ,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання начальника СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000055, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Дане клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що приблизно о 01 годині 00 хвилин 25 січня 2019 року, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_6 разом із ОСОБА_9 , маючи спільний злочинний умисел направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, за попередньою змовою не розділюючи попередньо між собою злочинні ролі, приготували та взяли із собою інструменти, з метою проникнення до приміщення дільниці господарського обслуговування об`єктів ДП «Схід ГЗК» розташованого за адресою: Дніпропетровська область, місто Жовті Води, вулиця Гагаріна, 2.

Переконавшись, що за їх діями ніхто не спостерігає, за допомогою невстановленого предмету ОСОБА_9 спільно з ОСОБА_6 відчинили вхідні двері приміщення шляхом пошкодження замка, яким вони обладнані та таємно проникли в приміщення дільниці господарського обслуговування об`єктів ДП «Схід ГЗК».

Перебуваючи в середині приміщення в період з часу приблизно з 01 год. 45 хв. до 04 год. 25 хв., 25 січня 2019 року ОСОБА_9 разом із ОСОБА_6 продовжуючи свій спільний злочинний умисел направлений на повторне, таємне викрадення чужого майна, перебуваючи на 1-3 поверхах вказаного приміщення демонтували та підготували до викрадення кабелі зв`язку, які належать ДП «Схід ГЗК», що знайшли в приміщеннях на 1-3 поверхах марки: ТПП 10x2x0,5 загальною довжиною 11 м 56 см, ТПП ЄП 20x2x0,5 загальною довжиною 7 м 38 см, ПРППМ 2x0,7 загальною довжиною 10 м. 48 см, ТПП ЄП 5x2x0,5 загальною довжиною 130 м 84 см, ТПП ЄП 20x2x0,5 загальною довжиною 2 м, ТПП ЄП 5x2x0,5 загальною довжиною 1 м 14 см, ТПП ЄП 30x2x0,5 загальною довжиною 6 м, Шнур МГВШ довжиною 2 м. 90 см, та телевізор LG «47LY96-28», який належить потерпілому ОСОБА_10 .

Приблизно о 04 год. 25 хв. 25 січня 2019 року спрацювала сигналізація, якою обладнано приміщення, після чого приїхала охорона ДП «СхідГЗК», яка викликала працівників поліції.

Приблизно о 05 год. 15 хв. 25 січня 2019 року в приміщенні дільниці господарського обслуговування об`єктів ДП «Схід ГЗК» працівниками поліції виявлено ОСОБА_9 та інструменти за допомогою яких здійснювався демонтаж кабелів зв`язку.

Під час огляду приміщення приблизно о 08 год. 15 хв. 25 січня 2019 року виявлено ОСОБА_6 , який переховувався під сходами.

Таким чином ОСОБА_9 та ОСОБА_6 не вчинили всі дії, які вважали необхідними для доведення злочину до кінця, з причин що від них не залежить.

Відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи №692/19 від 21.02.2019 року, діями ОСОБА_9 та ОСОБА_6 могли бути завдані матеріальні збитки ДП «СхідГЗК» на загальну суму 1486,82 грн. та ОСОБА_10 на загальну суму 1000 грн.

Таким чином, встановлено достатність доказів для підозри ОСОБА_6 у незакінченому замаху на таємне викрадення чужого майна вчиненого повторно за попередньою змовою групою осіб, поєднаному з проникненням у приміщення, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 3 ст. 185 КК України.

Обставини вчинення ОСОБА_6 незакінченого замаху на викрадення чужого майна поєднаного із проникненням у приміщення дільниці ГОО ДП «СхідГЗК», тобто кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, що мало місце 25 січня 2018 року в період часу приблизно з 01 год. 00 хв. до 05 год. 15 хв., точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, за адресою: АДРЕСА_3 , підтверджуються наступними зібраними в ході досудового розслідування доказами:

- протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_11 , якій відповідно до доповідної записки ОСОБА_12 відомо, що 25.01.2019 ОСОБА_9 та ОСОБА_6 проникли до приміщення дільниці ГОО, що належить ДП «Схід ГЗК», за адресою: Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Гагаріна, 2, звідки намагалися викрасти кабелі марки ТПП 10x2x0,5 - загальною довжиною 11 м 56 см, ТПП ЄП 20x2x0,5 загальною довжиною 7 м 38 см, ПРППМ 2x0,7 загальною довжиною 10 м. 48 см, ТПП ЄП 5x2x0,5 - загальною довжиною 130 м 84 см, ТПП ЄП 20x2x0,5 - загальною довжиною 2 м, ТПП ЄП 5x2x0,5, загальною довжиною 1 м 14 см, ТПП ЄП 30x2x0,5 - загальною довжиною 6 м, Шнур МГВШ довжиною 2 м. 90 см.;

- протоком допиту потерпілого ОСОБА_10 , який пояснив, що на третьому поверсі в приміщення дільниці ГОО ДП «Схід ГЗК» знаходився його власний телевізор LG «47LY96-28», який 25 січня 2019 року ОСОБА_9 та ОСОБА_6 намагалися викрасти, але вони були затримані працівниками поліції та охороною;

- протоколами допитів свідків працівників поліції, які приїхали на виклик ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які пояснюють, що коли приїхали на місце, разом із присутніми на місці охоронцями та представником ДП «СхідГЗК» оглянули приміщення дільниці, вони виявили пошкодження вхідних дверей до дільниці, а коли зайшли до середини то помітили, що відчинені електрощитові звідки виглядали відрізки кабелів. Після чого вони почали оглядати кімнати, в одній із яких почули шум. Двері до вищевказаної кімнати були зачинені із середини. Через деякий час двері відкрив ОСОБА_9 , а при подальшому огляді будівлі ДП «СхідГЗК» під сходами був виявлений ОСОБА_6 . Після чого ОСОБА_9 та ОСОБА_6 були доставлені до Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області для відібрання пояснень.

- протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , працюючої вахтером за місцем проживання ОСОБА_6 , в гуртожитку АДРЕСА_4 , яка повідомила, що ОСОБА_9 разом із ОСОБА_6 неодноразово заходять та виходять разом до приміщення гуртожитку, тобто між собою вони добре знайомі;

- протоколом допиту свідків ОСОБА_16 та ОСОБА_17 , які повідомляють, що о 01. год. 45 хв. 25 січня 2019 року спрацювала сигналізація на дільниці ГОО ДП «СхідГЗК», за адресою: Дніпропетровська область, місто Жовті Води, вулиця Гагаріна, 2. Після того як вони прибули на місце, то слідів пошкоджень не помітили, того ж дня о 04 год. 30 хв. спрацювала сигналізація знову, та вони разом із працівниками поліції оглянули приміщення дільниці, де виявили пошкодження вхідних дверей до дільниці, а в середині були відчинені електрощитові звідки виглядали відрізки кабелів. Після чого почали оглядати кімнати та був виявлений ОСОБА_9 , а при подальшому огляді будівлі ДП «СхідГЗК» під сходами був виявлений ОСОБА_6 ;

- протоколом огляду місця події від 25 січня 2019 року, під час якого оглянуто місце вчинення кримінального правопорушення, а саме будівлю дільниці ГОО ДП «СхідГЗК. В ході огляду місця події було виявлено двері до службового приміщення на яких, на місці розташування замку, наявні чотири сліди злому. Праворуч від входу по центру холу виявлений телевізор торгової марки «LG» модель «47LY96-28». З права від центрального коридору знаходиться електрощитові двері якої відчинені із середини виглядають обрізки телефонних кабелів. Поруч на підлозі знаходиться купа обрізків телефонних кабелів різної товщини та довжини. Поруч з електрощитовою знаходиться стіл на якому лежить сумка виготовлена із тканинного матеріалу синього кольору, в середині червоного кольору. В сумці знаходяться інструменти.

26 березня 2019 року про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, повідомлено ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, санкцією якої передбачено відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.

Постійного місця проживання та житла підозрюваний не має. Фактичним місцем проживання підозрюваного є кімната в гуртожитку, до якої останній не має відношення, оскільки цим житлом користується. За фактичним місцем проживання ОСОБА_6 не зареєстрований. Батьком дитини, що проживає з ним, ОСОБА_6 не записаний. Житло, в якому зареєстрований підозрюваний, не придатне для проживання.

ОСОБА_6 має неповнолітню дитину ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вихованням та утриманням якого не займається.

ОСОБА_6 за місцем реєстрації не мешкає, дітей чи утриманців з якими постійно мешкає не має, офіційно не працевлаштувався, перебуває на обліку у лікаря-нарколога з приводу наркотичної опійної залежності, а отже ОСОБА_6 не має сталих соціальних зв`язків, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

ОСОБА_6 раніше неодноразово судимий, останній раз засуджений вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 27 червня 2017 року за ч. 2 ст. 125 КК України до покарання у виді громадських робіт строком 200 годин.

У провадженні Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області перебувають кримінальні провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень відомості про яке внесено до ЄРДР за №0001212 від 28 грудня 2017 року за ч. 2 ст. 389, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст.185 КК України, та відомості про яке внесено до ЄРДР за №0001033 від 26 листопада 2018 року за ч. 3 ст. 185 КК України. Судовий розгляд вказаний проваджень триває, рішення на даний час по суті не прийнято.

Таким чином ОСОБА_6 вчинив повторний злочин проти власності, групою осіб із проникненням до приміщення, не має постійного джерела доходів, а отже стабільного джерела коштів для існування у зв`язку з чим наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик вчинення ним нового кримінального правопорушення, у тому числі злочину проти власності.

Вищезазначених ризиків не можливо запобігти, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, враховуючи що ОСОБА_6 офіційно не працевлаштований, не користується повагою у суспільстві, корисною працею не займається, не має сталих соціальних зв`язків, сім`ї чи утриманців з якими постійно мешкає, вчинив повторний злочин проти власності групою осіб із проникненням до приміщення, який відповідно до ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких злочинів.

Слідчий вважає, що викладені факти свідчать про можливість переховування підозрюваного ОСОБА_6 від органів досудового розслідування та суду, вчинення ним нового злочину, а тому наявні ризики, передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що унеможливлюють застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала клопотання слідчого за обставин викладених в ньому та просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_7 , заперечували у задоволенні клопотання слідчого та просили застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Одночасно сторона захисту вказувала на те, що ОСОБА_6 має міцні соціальні зв`язки з ОСОБА_8 , з якою він перебуває у фактичних шлюбних відносинах та проживає в одному помешканні протягом декількох років. Також ОСОБА_6 приймає участь у вихованні двох неповнолітніх дітей ОСОБА_8 .
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_8 пояснила, що з 2015 року ОСОБА_6 проживає разом з нею у кімнаті АДРЕСА_5 , що належить їй на праві власності. Також зазначила, що вона та ОСОБА_6 перебувають у фактичних шлюбних відносинах та займаються спільним вихованням її двох неповнолітніх дітей. При цьому, у іншому кримінальному провадженню останнтому обирався запобіжний захід домашній арешт за вказаною адресою і будь-яких порушень умов небуло зафіксовано.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, допитавши свідка та дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Так, згідно п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини.

Так, за загальною практикою Європейського суду з прав людини, що склалась з рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Анологічна позиція Європейського суду з прав людини викладена у рішенні по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року. Одночасно, у даному рішенні наголошується на тому, що підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Із всього вище викладеного слідує, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

В судовому засіданні встановлено, що 26 березня 2019 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, про яке іде мова в клопотанні підтверджується:

- рапортом помічника чергового СРПП №4 Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_19 від 25 січня 2019 року;

- рапортом поліцейського СРПП №4 Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_13 від 25 січня 2019 року;

- заявою ДП «СхідГЗК» про вчинення кримінального правопорушення від 25 січня 2019 року;

- довідкою ДП «СхідГЗК» від 25 січня 2019 року №12-01/670 про вартість і кількість викрадених кабелів;

- довідкою ДП «СхідГЗК» від 25 січня 2019 року №12-01/652 про перебування на балансі будівлі за адресою: АДРЕСА_3 ;

- доповідною запискою начальника дільниці ГОО ОСОБА_20 від 25 січня 2019 року;

- протоколами допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_14 ;

- протоколом огляду будівлі дільниці ГОО ДП «СхідГЗК», що розташоване за адресою: Дніпропетровська область, місто Жовті Води, вулиця Гагаріна, 2;

- заявою ОСОБА_20 про дозвіл на огляд приміщення від 25 січня 2019 року;

- протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 25 січня 2019 року;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 18 березня 2019 року;

- протоколом огляду вилучених речей від 28 січня 2019 року;

- висновком експерта від 21 лютого 2019 року №692/19;

- висновком експерта від 21 лютого 2019 року №5/4.6/149;

- протоколом допиту представника ДП «СхідГЗК» ОСОБА_11 від 21 березня 2019 року.

Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо можливої причетності ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

Другою складовою підставою застосування запобіжних заходів, зокрема, тримання під вартою, є наявність ризиків, що дозволяють обґрунтовано вважати, що особа може перешкоджати здійсненню кримінального провадження або вчинити інше кримінальне правопорушення та ін.

Виходячи із аналізу правових позицій ЄСПЛ, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість. При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 підтвердила факт її перебування у фактичних шлюбних відносинах з ОСОБА_6 протягом трувалого часу, з яким вони разом проживають однією сім`єю, у кімнаті АДРЕСА_5 , що належить їй на праві власності.

Також на теперішній час є недоведеною у встановленому законом порядку вина ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень у кримінальних провадженнях №0001212 та №0001033, на які вказував слідчий.

У зв`язку з зазначеним, слідчий суддя вважає необґрунтованими та безпідставними доводи слідчого щодо відсутність у ОСОБА_6 постійного місця проживання та міцних соціальних зв`язків та перебування відносно нього в провадженні Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області інших кримінальних проваджень.

Разом з тим, врахувавши дійсні обставини справи те, що ОСОБА_6 є особою неодноразово судимою, офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу, слідчий суддя погоджується з наявністю ризиків його переховуватися від органів досудового розслідування або суду та вчинення ним нового кримінального правопорушення.

Таким чином, у своєму клопотанні слідчим загалом доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Однак, слідчий суддя не вважає, що лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою здатен запобігти вказаним ризикам.
Враховуючи той факт, що ОСОБА_6 , разом із своєю співмешканкою ОСОБА_8 та її двома неповнолітніми дітьми, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , слідчий суддя вважає за можливе застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
За глибоким переконанням слідчого судді застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є достатнім для уникнення ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та для забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.
Застосування зазначеного запобіжного заходу з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного наразі не встановлено.
Зважаючи на викладене, з метою не допущення ризику переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинення ним інших кримінальних правопорушень, вважаю необхідним застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді цілодобово домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

З урахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 173, 176-178, 181, 183, 193, 196 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання начальника СВ Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Жовтоводської місцевої прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000055, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 січня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 , відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 26 квітня 2019 року по 24 червня 2019 року включно, заборонивши йому цілодобово залишати кімнату АДРЕСА_5 .
На період застосування цілодобового домашнього арешту покласти на ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки:
-не відлучатися з міста Жовті Води Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-не відвідувати будь-які розважальні заклади;

-носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.
Копію ухвали направити до Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, для належного виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення
Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду
Дніпропетровської області ОСОБА_1