Справа № 520/2042/19
Провадження № 1-кс/520/2766/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.03.2019 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000847 від 18.12.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання заявника про скасування арешту майна, яке обґрунтовується тим, що стороною обвинувачення при вирішенні питання про арешт майна не було доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, а тому відповідно до положень ч. 3 ст. 132 КПК України, в такому випадку застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається. Крім того, заявником зазначається, що арештовані речі та документи будь-якого доказового значення в рамках даного кримінального провадження не мають, а тому накладений арешт майна заявник просить скасувати.

В судове засідання заявник не з`явився, про дату та час судового засідання повідомлявся належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах клопотання телефонограмою.

Прокурор та слідчий в судове засідання також не з`явилися, про дату та час судового засідання повідомлялися належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах клопотання телефонограмою. Разом з тим прокурором було подано заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій він вказав, що проти задоволення клопотання заперечує.

Вивчивши клопотання та надані в його обґрунтування матеріали, враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно долученої до клопотання ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 04.02.2019 року, слідчим суддею було задоволено клопотання сторони обвинувачення та накладено арешт на предмети, які були вилучені з автомобіля «Audi A4», реєстраційний номер НОМЕР_1 .
Так, згідно вказаної ухвали вбачається, що в обґрунтування арешту майна покладається необхідність забезпечення збереження вилучених речей та документів, оскільки останні відповідають критеріям ч. 1 ст. 98 КПК України. Зокрема, слідчим суддею було встановлено, що майно, з клопотанням про накладення арешту на яке сторона обвинувачення звертається до слідчого судді, може бути використане як докази в рамах даного кримінального провадження, оскільки останнє містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України, а також містити відомості про обставини вчинення такого кримінального правопорушення, оскільки частина вилучених документів належить потерпілим особам та має відношення до забезпечення перетину ними державного кордону. В свою чергу в мобільному телефоні можуть міститися переписки, якими можуть підтверджуватися обставини, викладені у клопотанні. Автомобіль, в свою чергу, фактично використовувався як засіб для забезпечення перетину державного кордону та доставлення потерпілих на територію Республіки Греції. Решта документів, тим чи іншим чином, містить відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення.
На підставі викладеного, доводи заявника у клопотанні про скасування арешту майна слідчий суддя вважає необґрунтованими, оскільки належність майна до категорії речових доказів слідчим суддею була встановлена в ході розгляду клопотання про арешт майна.
Таким чином, враховуючи, що заявником у клопотанні не було доведено, що арешт майна було накладено необґрунтовано або що в подальшій дії арешту майна відпала потреба, слідчий суддя приходить до переконання, що подане клопотання є необґрунтованим, а тому правові підстави для його задоволення у слідчого судді відсутні.
Керуючись ст. ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0000847 від 18.12.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 149 КК України відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1