Єдиний унікальний номер:448/133/18
Провадження № 1-кс/448/571/18
У Х В А Л А

17.12.2018 року Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Мостиська заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючої судді ОСОБА_6 в кримінальному провадженні №0000076 від 24.01.2018р. про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ст.293, ч.2 ст.332, ч.2 ст.342 та ч.1 ст.343 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Мостиського районного суду Львівської області (головуючий суддя ОСОБА_6 ) знаходиться кримінальне провадження №0000076 від 24.01.2018р. про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ст.293, ч.2 ст.332, ч.2 ст.342 та ч.1 ст.343 КК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_5 14 листопада 2018 року звернулася до суду з заявою про відвід головуючої судді ОСОБА_6 по розгляду вказаного кримінального провадження.

Вказана заява про відвід головуючої судді ОСОБА_6 з дотриманням вимог ст.35 КПК України передана для розгляду судді ОСОБА_1 .

Подану заяву про відвід судді ОСОБА_6 захисник адвокат ОСОБА_5 мотивує тим, що 08.08.2018р. суддею ОСОБА_6 постановлено ухвалу про прийняття до свого провадження заяви судді Мостиського районного суду Львівської області ОСОБА_8 про самовідвід від розгляду кримінального провадження №0000076 від 24.01.2018р. про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ст.293, ч.2 ст.332, ч.2 ст.342 та ч.1 ст.343 КК України та відповідним судовим рішенням суддя вирішила питання щодо забезпечення охорони громадського порядку і безпеки в приміщенні Мостиського районного суду Львівської області, зокрема в залі судового засідання силами Головного управління Національної поліції у Львівській області 15.08.2018р. під час судового розгляду вищевказаної заяви про самовідвід судді ОСОБА_8 . Суддею ОСОБА_6 15.08.2018р. постановлено ухвалу про задоволення самовідводу судді ОСОБА_8 17.10.2018р. згідно протоколу про автоматичний розподіл справи кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 передано для розгляду судді ОСОБА_6 18.10.2018р. суддею ОСОБА_6 постановлено ухвалу про призначення підготовчого судового засідання по вказаному кримінальному провадженні на 15.11.2018р. та одночасно постановлено ухвалу про забезпечення охорони громадського порядку і безпеки в приміщенні Мостиського районного суду Львівської області, зокрема в залі судового засідання силами Головного управління Національної поліції у Львівській області - 15.11.2018р. Вважає, що постановлені суддею ОСОБА_6 однакові за змістом ухвали від 08.08.2018р. та 18.10.2018р. щодо вирішення питання забезпечення охорони громадського порядку і безпеки в приміщенні Мостиського районного суду Львівської області не відповідають вимогам Закону та свідчать про заздалегідь необ`єктивне та упереджене ставлення судді, зокрема: вказані ухвали не містять вказівки про секретаря судового засідання, такі містять не повні відомості про обвинуваченого, не зазначено суті питання, що вирішується ухвалою, за чиєю ініціативою таке розглядається, відсутні відомості про встановлені обставини із покликанням на докази, мотиви неврахування окремих доказів; постановлення таких ухвал до моменту проведення підготовчого судового засідання та без виклику сторін чинним кримінальним процесуальним законом не передбачено; статус судді не передбачає можливість та повноваження здійснювати командування Національною поліцією або Національною гвардією України шляхом зобов`язання їх вчинити ті або інші дії через винесення окремого судового рішення; лише голова суду може вплинути на процес організації охорони суду і виключно у формі звернення до відповідного керівника територіального органу Національної поліції чи Національної гвардії України.Зазначені обставини, на думку заявника, викликають сумніви в об`єктивності, неупередженості та безсторонності судді ОСОБА_6 , у зв`язку з чим сторонньому спостерігачу може видатись, що суддя не в змозі винести неупереджене рішення.

Згідно заявленого захисником - адвокатом ОСОБА_5 клопотання, ухвалою судді Мостиського районного суду Львівської області від 14.12.2018р. постановлено здійснювати проведення судового засідання по розгляду заяви захисника-адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_6 в режимі відеоконференції, проведення якої доручено Святошинському районному суду м.Києва.

Судом вжито передбачених нормами КПК України заходів для забезпечення особам, які беруть участь у кримінальному провадженні можливості висловити думку з приводу питання відводу, однак обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судове засідання (ні до Святошинського районного суду м.Києва, ні до Мостиського районного суду Львівської області) не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду поданої заяви.

В судове засідання суддя ОСОБА_6 не з`явилася, про дату, місце та час розгляду заяви повідомлялася належним чином.

Потерпілий ОСОБА_9 в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду поданої заяви.

Неявка осіб, що не з`явилися в судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду заяви, не перешкоджає розгляду такої без їх участі, що не суперечить вимогам ст.81 КПК України.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід головуючій судді ОСОБА_6 , покликаючись на те, що стороною захисту не наведені належні підстави для відводу, такі є надуманими та не передбачені КПК України. Зазначив, що захисник - адвокат ОСОБА_5 не вірно трактує норми кримінального процесуального законодавства, оскільки нормами чинного КПК України передбачене право головуючого судді вживати необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку, що і було здійснено суддею ОСОБА_6 . Голова ж суду має повноваження щодо забезпечення громадського порядку в роботі установи суду вцілому. Просить відмовити в задоволенні заяви про відвід.

Дослідивши доводи, викладені в заяві про відвід, заслухавши думку прокурора, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що в провадженні Мостиського районного суду Львівської області (головуючий суддя ОСОБА_6 ) знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ст.293, ч.2 ст.332, ч.2 ст.342 та ч.1 ст.343 КК України (ЄУН №448/133/18).

14 листопада 2018 року захисником обвинуваченого ОСОБА_7 адвокатом ОСОБА_5 подано до суду заяву про відвід головуючої судді ОСОБА_6 по розгляду вказаного кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Як відомо із вимог ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу може бути заявлено відвід особам, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

У відповідності до ч.1 ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

У відповідності до ч.3 ст.81 КПК України, при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість, навести відповідні аргументи, докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Основним завданням суду під час здійснення правосуддя на засадах верховенства права, забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (ст.2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно з п.1 ч.7 ст.56 цього Закону судді зобов`язані своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Крім того, в рішенні ЄСПЛ «Мироненко і Мартенко проти України», зокрема у п. 66, зазначено, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися, для цілей п.1 ст.6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

Відповідно до практики ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Перевіривши викладені в заяві доводи, суд вважає, що наведені захисником - адвокатом ОСОБА_5 підстави відводу головуючій судді ОСОБА_6 не викликають сумнівів у неупередженості такої в результатах розгляду кримінального провадження та фактично зводяться, на думку заявника, щодо незгоди з прийнятими процесуальними рішеннями - ухвалами судді щодо вжиття необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку, постановленими на підставі ст.321 КПК України.

Статтею 321 КПК України передбачено, що головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Отже, головуючий суддя має великі організаційні повноваження, пов`язані з керівництвом судового розгляду, здійсненням учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконанням ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд у русло передбаченої законом процедури, усуває поточні перешкоди нормальному ходу судового провадження, зокрема, діями з підтримання порядку в судовому засіданні.

Принципово визначена роль головуючого полягає у створенні в судовому провадженні атмосфери неупередженості, однаково урівноваженого ставлення до сторін і сторін між собою, забезпеченні реальної змагальності в процесі та свободи сторін у наданні ними суду доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

З врахуванням наведеного, покликання заявника в частині виключних повноважень голови суду щодо процесу організації охорони суду є безпідставними, оскільки такі повноваження голови суду спрямовані на забезпечення громадського порядку в роботі установи суду вцілому, а не забезпечення належного порядку в судовому засіданні по розгляду конкретного кримінального провадження.

Можливі допущені порушення, на думку заявника, головуючою суддею ОСОБА_6 норм процесуального права при розгляді кримінального провадження в якому заявлено відвід, може бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційній інстанції, однак не може бути оцінено суддею місцевого суду під час розгляду заяви про відвід.

Таким чином, за результатами проведеного судового розгляду поданої заяви, суд приходить до висновку, що заява захисника - адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючої судді ОСОБА_6 не підлягає до задоволення у зв`язку з відсутністю законних підстав, передбачених ст. 75 КПК України, які б виключали можливість участі судді у розгляді кримінального провадження №0000076 від 24.01.2018р. про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ст.293, ч.2 ст.332, ч.2 ст.342 та ч.1 ст.343 КК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви захисника - адвоката ОСОБА_5 про відвід головуючої судді ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000076 від 24.01.2018р. про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених ст.293, ч.2 ст.332, ч.2 ст.342 та ч.1 ст.343 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя ОСОБА_1