1Справа № 335/3393/19 1-кс/335/2296/2019
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2019 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність СВ Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до суду зі скаргою в порядку ст.ст. 303, 304 КПК України на бездіяльність Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В обґрунтування доводів скарги заявник посилається на те, що 15.03.2019 ним було подано на адресу Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області заяву про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.383 КК України, в якій зазначено про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення та яку до теперішнього часу не внесено до ЄРДР. Посилаючись на вищезазначені обставини та положення ст.ст. 214, 303, 304 КПК України, заявник просить зобов`язати уповноважених осіб Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області внести відомості за його заявою до ЄРДР.

У судовому засіданні представник скаржника адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу, на підставах зазначених у ній та просить її задовольнити.

Прокурор та уповноважена особа Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУ Національної поліції в Запорізькій області у судове засідання не з`явилися, повідомлялася належним чином.

Вивчивши скаргу, заслухавши пояснення представникав, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Під час розгляду скарги встановлено, що ОСОБА_4 15.03.2019 звернувся до Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУ Національної поліції в Запорізькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.383 КК України, про що свідчить копія вказаної заяви з відміткою про прийняття 15.03.2019 за № 1961.

Також, встановлено, що на теперішній час відповіді від Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, заявником не отримано.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява, як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні має містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінально-караного діяння.

Згідно з п. 1.2 розділу ІІ Положення „Про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 року № 139, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Статтею 11 КК України визначено, що злочином є передбачене кримінальним кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія чи бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Чинним Кримінальним кодексом України визначено, які саме діяння є злочинами, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать дійсно про ознаки того чи іншого злочину, то є підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин і тільки за такими заявами та повідомленнями повинні прийматися передбачені законом процесуальні рішення.

Якщо ж у повідомленні чи заяві таких ознак немає, то вони не можуть вважатися такими, за якими обов`язково повинні прийматися ті чи інші процесуальні рішення.

Не зважаючи на те, що ст. 214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, виходячи з змісту ч. 5 ст.214 КПК України, зміст таких відомостей має бути підданий оцінці.

Повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомленнях потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Оскільки КПК України надана можливість оскаржити дії прокурора, слідчого, то у слідчого судді виникають повноваження щодо перевірки правильності висновку прокурора, слідчого в результаті такої оцінки.

Заявник в якості даних, які, на його думку, свідчать про скоєння кримінального правопорушення вказує на те, що ОСОБА_5 надала неправдиве повідомлення про злочин передбачений ч.4 ст.191 КК України, до якого ОСОБА_4 причетний, що призвело до проведення відповідних обшуків, чим порушено його права. Проте, даних та обставин про вчинення злочинних дій, які підпадають під ознаки кримінально-карного діяння, заява не містить.

Так, слідчий суддя приходить до висновку, що вказана заява щодо внесення відомостей до ЄРДР не містила ознак злочину, а наведені заявником дані не можуть бути достатніми і безумовними підставами для внесення таких відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування вказаного ним злочину, оскільки не містять фактичних даних чи посилання на обставини, які б свідчили про вчинення вказаного в заяві кримінального правопорушення, а обставини, викладені у заяві, не охоплюються поняттям злочину, визначеному у ст. 11 КК України.

Таким чином, слідчим суддею встановлено відсутність факту бездіяльності уповноважених осіб Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області щодо невнесення відомостей в ЄРДР, у зв`язку з чим скарга на бездіяльність працівників Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 214, 303, 304, 306, 307,309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:
Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність СВ Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1