Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 листопада 2018 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження за № 0004441 від 15.11.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 206-2 КК України, про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В:
Прокурор Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на майно.
Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004441 від 15.11.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 206-2 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ТОВ «Кредитна установа «Європейська кредитна група» (код ) зареєстровано у 2015 році, юридична адреса Товариства м. Київ, вул. Нижній Вал, будинок 51, здійснює фінансово-господарську діяльність у сфері надання споживчих кредитів фізичним особам розміром до 10 тисяч гривень. Засновником Товариства є ЗАТ «ІМАРІНА» та кінцевий бенефіціарний власник (контролер) юридичної особи ОСОБА_4 громадянин Литви. Директором ТОВ «Кредитна установа «Європейська кредитна група» (), на підставі Наказу Товариства №3-К від 26.01.2016, є ОСОБА_5 , до основних повноважень якого входить керівництво Товариством, здійснення контролю за роботою працівників (25 співробітників), та інше. На підставі Протоколу №24/05/18 загальних зборів учасників ТОВ «Кредитна установа «Європейська кредитна група» () від 24.05.2018 р. прийнято наступні рішення: - про зміну розміру статутного капіталу Товариства у бік його зменшення; - затверджено та підписано статут Товариства у новій редакції; - зареєстровано нову редакцію статуту Товариства. Таким чином, станом на 24.05.2018 уставний капітал Товариства становив 5 800 000,00 гривень. ЗАТ «ІМАРІНА», директором якого є громадянин Литви ОСОБА_4 , є єдиним засновником Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитна установа «Європейська кредитна група» (). У ході допиту директора ТОВ «Кредитна установа «Європейська кредитна група» () ОСОБА_5 стало відомо, що 14.11.2018 о 12 годині 20 хвилин, у зв`язку з необхідністю заповнення звітних документів Товариства, останній перевіряючи відомості про Товариство в Єдиному державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (надалі також - Реєстр) виявив, що в Реєстрі в розділах про засновників та керівника міститься інформація, яка не відповідає дійсності. Так, в розділі засновники зазначено: ФІНАНСОВА ГРУПА "КРАМЕР" (код ЄДРПОУ засновника: 40751561), адреса засновника: 01034, м. Київ, Шевченківський район, вул. Ярославів Вал, будинок 27. Розмір внеску до статутного фонду (грн.): 5 800 000.00; кінцевий бенефіціарний власник (контролер) юридичної особи - 40751561- ОСОБА_6 , АДРЕСА_1 ; кінцевий бенефіціарний власник (контролер) юридичної особи -40751561- ОСОБА_7 , АДРЕСА_2 , а в розділі керівник: ОСОБА_6 . Того ж дня, 14.11.2018, ОСОБА_5 одразу, у телефонному режимі зв`язався з ОСОБА_8 - кінцевим бенефіціаром Товариства, керівником ЗАТ «ІМАРІНА», кінцевий бенефіціарний власник (контролер) ТОВ «Кредитна установа «Європейська кредитна група» і повідомив зазначену вище інформацію.У свою чергу керівник ЗАТ «ІМАРІНА» ОСОБА_9 повідомив, що не приймав рішення про продаж (або будь-яке інше відчуження) своєї частки в статутному капіталі ТОВ «Кредитна установа «Європейська кредитна група», не підписував будь-які документи спрямовані на такий продаж (або відчуження), не уповноважував будь-яких осіб здійснювати дії, внаслідок яких може бути припинено право власності ЗАТ «ІМАРІНА» на частку в статутному капіталі Товариства, не приймав рішення про зміну керівника Товариства, не звільняв з посади директора Товариства ОСОБА_5 та не призначав на посаду директора Товариства ОСОБА_6 . Після цього, ОСОБА_5 звернувся із заявою до ПАТ «КБ «ПриватБанк», у якому відкриті на ім`я Товариства розрахункові рахунки з метою їх блокування. У ході допиту ОСОБА_10 та ОСОБА_11 встановлено, що на ім`я ТОВ «Кредитна установа «Європейська кредитна група» () відкрито у банківській установі ПАТ «КБ «ПриватБанк» (МФО банку 305299, юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, 1Д), що є офіційним представництвом ПАТ «КБ «ПриватБанк» у м. Києві, наступні розрахункові рахунки: № НОМЕР_1 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_2 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_3 (поточний рахунок в євро), № НОМЕР_4 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_5 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_6 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_7 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_8 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_4 (картковий гривневий рахунок), № НОМЕР_9 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_8 (депозитний гривневий рахунок).

Враховуючи зазначені обставини вважаю, що саме для державної реєстрації юридичної особи були подані документи, які містять завідомо неправдиві відомості, а також відбулося протиправне заволодіння часткою ЗАТ «ІМАРІНА» в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитна установа «Європейська кредитна група» шляхом вчинення правочинів з використанням підроблених документів.

Так, у слідства є підстави вважати, що злочинні дії невстановлених осіб направленні на заволодіння майном Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитна установа «Європейська кредитна група» (), грошовими котами, які розміщенні на розрахункових рахунках у банківській установі ПАТ «КБ «ПриватБанк» отриманні у результаті ведення фінансово-господарської діяльності Товариства.

Крім цього, у ході досудового розслідування від потерпілого у даному кримінальному провадженні надійшов цивільний позов на загальну суму грошових коштів 5 800 000 грн. та клопотання про накладення арешту на зазначені вище розрахункові рахунки відкриті на ім`я Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитна установа «Європейська кредитна група» () у банківській установі ПАТ «КБ «ПриватБанк».

На даний час, ОСОБА_9 та ОСОБА_5 не мають доступу до розрахункових рахунків Товариства, а відповідно і до грошових коштів, які отриманні у результаті ведення ними господарської діяльності. Таким чином, бенефіціару ОСОБА_12 завдано матеріального збитку, на сума 5 800 000 грн.

Крім цього, у ході проведення досудового розслідування розрахункові рахунки відкриті на ім`я ТОВ «Кредитна установа «Європейська кредитна група» () у банківській установі ПАТ «КБ «ПриватБанк», а саме: № НОМЕР_1 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_2 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_3 (поточний рахунок в євро), № НОМЕР_4 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_5 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_6 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_7 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_8 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_4 (картковий гривневий рахунок), № НОМЕР_9 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_8 (депозитний гривневий рахунок) постановою слідчого від 15.11.2018 р. визнано речовим доказом.

В судовому засіданні прокурор зазначив, що грошові кошти - є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 206-2КК України. Метою арешту вищезазначених рахунків є забезпечення відшкодування шкоди, завданої в наслідок кримінального правопорушення.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.
Так, статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, вказані розрахункові рахунки 15.11.2018 року визнані речовими доказами постановою слідчого Подільського УП ГУ НП у м. Києві.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Крім того, у справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.) ЄСПЛ встановив, що для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи».
При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто містить правові підстави для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та є пропорційним, тобто відповідає тяжкості правопорушення і не становить особистий і надмірний тягар для володільця майна.
Так, на думку слідчого судді, прокурором доведено правову підставу для арешту рахунків, надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином, дослідивши надані до клопотання матеріали, враховуючи, відповідно до вимог ст. 173 КПК України, наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 206-2 КК України, арешт банківських рахунків є необхідною умовою досягнення дієвості даного кримінального провадження.
Слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та заснованим на законі. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження за № 0004441 від 15.11.2018 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 206-2 КК України, про арешт майна задовольнити;
Накласти арешт на банківські рахунки ТОВ «Кредитна установа «Європейська кредитна група» () № НОМЕР_1 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_2 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_3 (поточний рахунок в євро), № НОМЕР_4 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_5 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_6 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_7 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_8 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_4 (картковий гривневий рахунок), № НОМЕР_9 (поточний гривневий рахунок), № НОМЕР_8 (депозитний гривневий рахунок), відкритий в ПАТ «КБ «ПриватБанк» (МФО банку 305299, юридична адреса: м. Київ, вул. Грушевського, 1Д) та заборонити здійснювати всі види фінансових операцій по зазначеним банківським рахункам;
Ухвала підлягає негайному виконанню;
На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення;

Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом;

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1