Справа № 467/65/19
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.02.2019 року слідчий суддя Арбузинського районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Арбузинка клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про накладення арешту на квартиру в рамках кримінального провадження0000069, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 лютого 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України,-
ВСТАНОВИВ :

Адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , подала до слідчого судді Арбузинського районного суду Миколаївської області клопотання про арешт майна, умотивувавши його тим, що в провадженні Арбузинського ВП Братського ВП ГУНП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження № 0000069 від 15 лютого 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.
Зокрема, як зазначено клопотанні, в рамках вказаного кримінального провадження здійснюється розслідування правомірності дій ОСОБА_5 стосовно купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 .
Так, ОСОБА_4 є потерпілою у цьому кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 за її довіреністю зобов`язана була продати належну ОСОБА_4 квартиру у м. Дніпро та придбати будь яку нішу квартиру у м. Южноукраїнську Миколаївської області.
Проте, ОСОБА_5 , продавши належну потерпілій квартиру у м. Дніпро і придбавши квартиру у м. Южноукраїнську, право власності зареєструвала за собою.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла, а після її смерті залишились спадкоємці, які бажають та мають можливість прийняти спадщину, у той час, як строк для прийняття спадщини сплив 30 січня 2019 року.
Вказане, на думку заявника, свідчить про необхідність негайного забезпечення кримінального провадження шляхом арешту з метою недопущення відчуження зазначеної квартири або настання інших негативних наслідків, які можуть призвести до порушення прав власності або перешкоджати кримінальному провадженню.
За таких обставин, посилаючись на положення ст. 170, 171 КПК України, адвокат просила накласти арешт на квартиру АДРЕСА_2 .
У судове засідання заявник не прибула, про його дату, час і місце повідомлена належним чином, причин неявки не повідомила, будь яких заяв чи клопотань слідчому судді не направляла.
Слідчий та прокурор в судове засідання також не з`явились, про розгляд клопотання повідомлені належно, причин неявки не повідомили, проте, начальник СВ Арбузинського ВП Братського ВП ГУНП в Миколаївській області направив повідомлення про неможливість надання матеріалів кримінального провадження для огляду в судовому засіданні у зв`язку з інвентаризацією кримінальних проваджень.
Але, оскільки за правилами ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, то слідчий суддя не убачав перешкод для продовження розгляду клопотання за відсутності вказаних осіб, за умови, що останні належно повідомлені про дату, час і місце судового засідання, фіксування якого, за таких обставин, за допомогою технічних засобів не здійснювалось на підставі ч.4 ст. 107 КПК України.
Тож, слідчий суддя, перевіривши виконання вимог ст.ст. 171, 172 КПК України за цим клопотанням, приходить до наступного.
Так, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).
А вимоги до клопотання цивільного позивача про арешт майна установлено у ч.3 ст. 171 КПК України, як то, у ньому має бути зазначено розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір позовних вимог та докази факту завдання шкоди і розмір цієї шкоди.
Проте, жодної вказівки на розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням, ані зміст клопотання, ані додані до нього документи не містять, що є недопустимим у цьому випадку.
Та більш того, жодних доказів подання потерпілою цивільного позову в рамках цього кримінального провадження, слідчому судді надано не було.
У цьому контексті слід зазначити, що частина перша статті 171 КПК України визначає осіб, які мають право звернутися з клопотанням про арешт майна. І як видно із змісту цієї правової норми, правом на подання відповідного клопотання наділений цивільний позивач.
Водночас, за змістом ч.1 ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.
А права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду ( ч.2 ст. 61 КПК України).
Тобто, виходячи із системного аналізу вказаних вище правових норм, особа набуває права звернутись із клопотанням про арешт майна лише набувши статусу цивільного позивача, а саме: після пред`явлення цивільного позову у встановленому кримінальним процесуальним законом порядку.
Сам же по собі статус потерпілого, без пред`явлення цивільного позову, не надає права на звернення із такого роду клопотанням.
Та більш того, цивільний позивач наділений правом звернення із клопотанням про арешт майна лише з метою забезпечення цивільного позову.
Але, у цьому випадку відсутні будь які відомості про подання цивільного позову потерпілою, а як наслідок, є незрозумілою мета подання такого клопотання, оскільки арешт майна допускається лише з визначеною кримінальним процесуальним законом метою, що прямо передбачено ч.2 ст. 170 КПК України.
За такого, слідчий суддя приходить до висновку, що це клопотання однозначно не відповідає вимогам ч.3 ст. 171 КПК України, та більш того, є невідомим процесуальний статус особи, в інтересах якої воно подане, зокрема, відсутні будь які дані щодо подання потерпілою цивільного позову, що позбавляє можливості здійснити перевірку суб`єкта звернення.
Таке дає слідчому судді підстави повернути клопотання заявнику для усунення недоліків та виконання вимог кримінального процесуального закону згідно ч.3 ст. 172 КПК України.
При цьому, за загальним правилом, що встановлене у ч.3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя у такому випадку встановлює строк для усунення недоліків клопотання в сімдесят дві години.

А тому, з цих мотивів, керуючись ст.ст. 7 -9, 22, 26, 131, 132, 170- 173, 370, 371, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 про накладення арешту на квартиру в рамках кримінального провадження0000069, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 лютого 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України - повернути заявнику для усунення недоліків.
Встановити строк для усунення виявлених недоліків клопотання до 16 год. 00 хв. 14 лютого 2019 року.
Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1