Справа № 754/5659/19
У Х В А Л А
Іменем України
24 квітня 2019 року Cлідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про тимчасовий доступ до речей і документів,

Встановив:

16.04.2019 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 , по матеріалах досудового розслідування, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0008307 від 06.06.2013 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, про тимчасовий доступ до речей і документів.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає, що відповідно до матеріалів досудового розслідування та витягу з кримінального провадження встановлено, що до Деснянського РУ ГУМВС України в м. Києві з заявою звернувся ОСОБА_5 про те, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шахрайським шляхом заволоділи частиною квартири АДРЕСА_1 , яка належала його синові ОСОБА_8 , який ІНФОРМАЦІЯ_1 помер.

Допитаний в якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив, що весною 2011 року його син ОСОБА_8 повідомив про те, що, купив квартиру АДРЕСА_1 . Більш детально це питання не обговорювалося. Вже після смерті сина він у гаражі знайшов документи, згідно яких померлий є власником частини квартири АДРЕСА_1 . З метою вступу в спадщину він подав документи до до 15-ї нотаріальної кантори Києва, які потім були передані до 22 нотаріальної кантори м. Києва. Через кілька днів після смерті сина до нього зателефонував чоловік, який представився ОСОБА_6 та запропонував зустрітися. Під час розмови ОСОБА_6 повідомив, що він є знайомим померлого ОСОБА_8 , був з останнім у довірливих відносинах. Також ОСОБА_6 розповів, що квартиру АДРЕСА_1 він купив за власні кошти і оформив частину на ОСОБА_8 і що він ( ОСОБА_6 ) буде заперечувати вступу його в спадщину щодо частки квартири сина. В ході спілкування ОСОБА_6 сказав, що перестрахував себе розпискою, яку написав померлий ОСОБА_8 , згідно якої останній позичив у ОСОБА_9 50000 доларів США (як повідомив ОСОБА_9 гроші син не позичав, а розписка була відібрана, щоб син не вчиняв ніяких протиправних дій з квартирою). В подальшому він отримав рішення Дарницького рацонного суду м. Києва, згідно з яким суд постановив стягнути з його померлого сина ОСОБА_8 борг в сумі 50000 доларів США на користь ОСОБА_10 , представником якого є ОСОБА_6 . Позов ОСОБА_9 був одночасно поданий до ОСОБА_7 (цивільної дружини померлого), щодо відшкодування коштів за проведення ремонту у квартирі. В судовому засіданні ОСОБА_7 використала довіреність надану їй ОСОБА_8 на вчинення від його імені дій щодо належної йому частини квартири. ОСОБА_7 від свого імені та від імені його сина уклала мирову угоду з ОСОБА_9 , відповідно до якої передала останньому частини квартири АДРЕСА_1 . На даний час ОСОБА_6 подарував квартиру своєму синові.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна вказана квартира була передана у власність ОСОБА_11 на підставі договору дарування 1043 від 08.10.2012, який було посвідчено приватним нотаріусом Київського міського округу ОСОБА_12 . В ході досудового слідства було встановлено, що на даний час приватний нотаріус ОСОБА_12 змінила прізвище на ОСОБА_13 .

Під час досудового розслідування виникла необхідність у проведенні тимчасового доступу до документів, які містять охоронювану законом таємницю, а саме оригіналу договору дарування № 1043 від 08.10.2012, який було посвідчено приватним нотаріусом Київського міського округу ОСОБА_12 ( ОСОБА_13 ), за адресою: АДРЕСА_2 , з можливістю вилучення в оригіналах. Вказаний договір дарування необхідний у зв`язку з проведенням дослідження по підписам шляхом проведення почеркознавчої експертизи. Іншим способом отримати оригінали вказаних документів є неможливим.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню за наступних підстав.

Статтею 160 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, за винятком зазначених у статті 161 КПК України. Слідчий має право звернутися із зазначеним клопотанням за погодженням з прокурором.

Відповідно до ст. 163 КПК України, слідчий суддя постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей і документів, якщо сторона кримінального провадження у своєму клопотанні доведе наявність достатніх підстав вважати, що ці речі або документи: перебувають або можуть перебувати у володінні фізичної або юридичної особи; самі по собі або в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження, у зв`язку з яким подається клопотання, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні; не становлять собою або не включають речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, а в разі якщо документи містять охоронювану законом таємницю, на підставі можливості використання цих документів як доказів, та неможливістю іншим способом довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих документів.

Розгляд вказаного клопотання проходив без участі особи, у володінні якої знаходяться вказані документи, оскільки слідчим виконані вимоги ч. 2 статті 163 КПК України.

З матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 року, для проведення почеркознавчих досліджень та підписів надаються оригінали документів.

Слідчий в клопотанні довів, що документи, про доступ до яких він клопоче, знаходяться у володінні приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_13 . Вказані у клопотанні документи самі по собі та в сукупності з іншими речами і документами кримінального провадження мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, відомості які містяться в цих документах можуть бути використані як докази, необхідні для проведення почеркознавчої експертизи, іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів неможливо. Вилучення цих документів необхідне для досягнення мети отримання доступу до документів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 159-166, 369, 370, 371, 372, 309 КПК України,-

Ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 в кримінальному провадженні №0008307 про тимчасовий доступ до речей і документів задовольнити.

Забезпечити слідчому СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 тимчасовий доступ до речей і документів, з можливістю їх вилучення в оригіналах, які перебувають у володінні приватного нотаріуса ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_13 , за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: договору дарування № 1043 від 08.10.2012.

Оригінал ухвали та копію ухвали надати слідчому.

Строк дії ухвали один місяць з дня її постановлення, тобто до 24 травня 2019 року.

Відповідно до статті 166 КПК України, у разі невиконання ухвали про тимчасовий доступ до речей і документів слідчий суддя, суд за клопотанням сторони кримінального провадження, якій надано право на доступ до речей і документів на підставі ухвали, має право постановити ухвалу про дозвіл на проведення обшуку згідно з положеннями КПК України з метою відшукання та вилучення зазначених речей і документів.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї може бути подано під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя