Справа № 305/2412/18
Номер провадження 1-кп/305/209/19
УХВАЛА

про призначення судового розгляду

27.02.2019 року. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі колегії:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі секретаря - ОСОБА_4

прокурора - ОСОБА_5

обвинуваченого - ОСОБА_6

захисників ОСОБА_7 та ОСОБА_8

потерпілої ОСОБА_9

представника потерпілої ОСОБА_10

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Рахові матеріали кримінального провадження №1-кп/305/458/18, внесеного до ЄРДР за № 0000973 про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Рахівського районного суду Закарпатської області 28.12.2018 року надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №1-кп/305/458/18, внесеному до ЄРДР за № 0000973 про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України. Згідно з протоколом автоматизованої системи документообігу суду, кримінальне провадження було передано головуючому судді ОСОБА_1 та визначено колегію суддів - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Ухвалою колегії суддів від 28.12.2018 року призначено підготовче судове засідання у даному кримінальному провадженні.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт наданий суду, складений з дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття справи, внесення подання для визначення підсудності немає. Крім того, прокурор Тячівської місцевої прокуратури, ОСОБА_5 , висловив думку про необхідність продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу, продовженого ухвалою суду від 02 січня 2018 року, оскільки ризики, що були враховані при обранні обвинуваченому запобіжного заходу саме тримання під вартою, не відпали.

Мотивоване клопотання про продовження строку тримання під вартою прокурор надав суду.

Захисники ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечувала щодо призначення справи до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт необхідно повернути прокурору для доопрацювання, оскільки обвинувальний акт містить неповноту та неточності обвинувачення, а отже не відповідає вимогам п.5 ч.2 ст.291 КПК України. Щодо визнання ОСОБА_9 цивільним позивачем не заперечувала.

Мотивоване клопотання про повернення прокурору обвинувального акту за результатами досудового розслідування кримінального провадження №0000973, внесеного до ЄРДР 05.11.2018 року ОСОБА_7 подала до суду 27.02.2019 року.

ОСОБА_6 підтримав клопотання ОСОБА_7 про повернення прокурору обвинувального акту, просить змінити йому запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт та не заперечував щодо визнання ОСОБА_9 цивільним позивачем у даному кримінальному провадженні.

ОСОБА_8 також підтримував клопотання про повернення обвинувального акту прокурору для доопрацювання та просить відмовити у продовженні запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 , заперечень щодо визнання ОСОБА_9 цивільним позивачем немає.

Потерпіла ОСОБА_9 та її представник ОСОБА_10 просять призначити обвинувальний акт до судового розгляду, вважають, що підстав для його повернення немає. Одночасно просять визнати цивільним позивачем ОСОБА_9 та прийняти цивільний позов. Підтримують клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою у відношенні ОСОБА_6 .

Заслухавши думку учасників судового процесу, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Дане кримінальне провадження підсудне Рахівському районному суду.

Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених п.п.1-4 ч.3 ст. 314, 317 КПК України.

Відповідно до ст. 61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Згідно зі ст. 62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична особа, яка в силу Закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) обвинуваченого та до якої пред`явлено цивільний позов в порядку, встановленому цим Кодексом.

Потерпіла ОСОБА_9 заявила клопотання про визнання її цивільним позивачем у справі та подала цивільний позов про відшкодування матеріальної та моральної шкоди в сумі 534106 гривень, з яких 500000 моральна шкода та 34106 гривень матеріальна шкода. Пред`явлений потерпілою цивільний позов про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення, відповідає вимогам ст.ст.127, 128 КПК України, ст.175 ЦПК України.

Оскільки в ході досудового розслідування ОСОБА_9 цивільного позову не заявляла, отже рішення про визнання її цивільним позивачем органом досудового розслідування не приймалось. Право звернення з позовом у потерпілої є з моменту надходження справи до суду і до початку розгляду справи по суті. Учасники кримінального провадження не заперечували щодо визнання ОСОБА_9 цивільним позивачем, тому суд дійшов висновку про необхідність прийняти позовну заяву до розгляду разом з кримінальним провадженням, та визнати потерпілу ОСОБА_9 цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_6 цивільним відповідачем.

Судом вирішено питання, які пов`язані з підготовкою справи до судового розгляду.

Визначено склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України вбачається, що після завершення підготовки до судового розгляду, суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.

Таким чином, наявні достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду, питання, які піднімалися захисником ОСОБА_7 , у клопотанні про повернення обвинувального акту, є безпідставними, оскільки описки, що допущені в обвинувальному акті можуть бути усунуті в ході судового розгляду, а інші обставини, у тому числі й щодо складу суду, в підготовчому засіданні не підтвердилися.

Згідно з вимогами ст. 331 КПК України, під час судового розгляду, суд, за клопотанням сторони обвинувачення або захисту, має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність в обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; його репутація; майновий стан обвинуваченого; наявність судимостей; розмір майнової шкоди, у завданні якої обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

При аналізі пояснень учасників судового засідання, дослідженні матеріалів клопотання прокурора, на думку суду існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, раніше був судимий та звільнений від покарання з іспитовим строком, однак після закінчення іспитового строку, через короткий проміжок часу вчинив кримінальне правопорушення. Зважаючи на те, що ОСОБА_6 усвідомлює, що у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, який відноситься до групи особливо тяжких, його може бути покарано до позбавлення волі на строк від 7 до 15 років та враховуючи, що судове слідство у справі ще не розпочато, не допитано свідків та потерпілих в межах даного кримінального провадження, дають суду можливість дійти висновку про можливість переховування обвинуваченого від суду та його незаконного пливу на свідків і потерпілу, можливість вчинення обвинуваченим іншого злочину. Крім того, соціальні зв`язки ОСОБА_6 є незначними, зокрема, він неодружений та не має утриманців, а також не має постійного місця роботи й виїжджає на сезонні роботи за межі Рахівського району. З огляду на викладене клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити та продовжити ОСОБА_6 запобіжний захід тримання під вартою строком на шістдесят днів, що відповідатиме ч.1 ст.197 КПК України.

Суд вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не зможе запобігти встановленим під час розгляду клопотання ризиків, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є доцільним, та достатнім, а також відповідає принципу винятковості даного запобіжного заходу.

Необхідність тримання під вартою обвинуваченого, що обмежує його особисту недоторканість, не буде суперечити нормі ст.5 ч.1 п. «b» Європейської конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», за якою особи можуть бути арештовані для виконання будь-якого обов`язку, встановленого законом та рішенню Європейського суду з прав людини справа «Чанєв проти України» від 09.10.2014 року.

Керуючись ст. ст. 178, 197,199,314-317, 369-372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання про повернення прокурору обвинувального акту у кримінальному провадженні №1-кп/305/458/18, внесеному до ЄРДР за № 0000973 про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Кримінальне провадження №1-кп/305/458/18, внесене до ЄРДР за № 0000973 про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України призначити до судового розгляду на 10 год. 00 хв. 16 квітня 2019 року.

Кримінальне провадження розглядати колегією суддів під головуванням судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Рахівського районного суду.

Прийняти цивільний позов ОСОБА_9 про стягнення моральної та матеріальної шкоди, до розгляду з даним кримінальним провадженням.

Визнати потерпілу ОСОБА_9 цивільним позивачем у справі про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Визнати обвинуваченого ОСОБА_6 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 115 КК України - цивільним відповідачем.

Роз`яснити ОСОБА_9 , що вона має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для потерпілого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також має право підтримувати цивільний позов або відмовитися від нього.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у відношенні ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 28 квітня 2019 року.

Про місце та час розгляду кримінального провадження повідомити прокурора, викликати в судове засідання учасників судового процесу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3