У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 квітня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді поміщення до психіатричного закладу відносно підозрюваного :
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, без постійного місця проживання, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 186 КК України, такого, що перебуває на обліку в психоневрологічному диспансері, особи з інвалідністю другої групи, в зв`язку із розумовою відсталістю,
у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003781 від 22.04.2019 року у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -
в с т а н о в и в :
до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого ВП №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді поміщення до психіатричного закладу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Вказане клопотання погоджено прокурором Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_8 .
Клопотання обґрунтовано тим, що 22 квітня 2019 року, приблизно о 15 годині 00 хвилин, ОСОБА_5 , знаходячись за адресою: м. Київ, вул. М. Житомирська, 5, звернув свою увагу на потерпілу ОСОБА_9 , яка рухалася по вул. М. Житомирська та у якої на правому плечі знаходилася сумка, в якій знаходились грошові кошти. В цей час у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел направлений на повторне, відкрите заволодіння чужим майном.
Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , 22 квітня 2019 року близько 15 год. 05 хв., перебуваючи в біля будинку № 5 по вул. М. Житомирська, у м. Києві підійшов ззаду, з правої сторони до потерпілої ОСОБА_9 та відкрито, повторно зірвав з плеча її сумку, яка для потерпілої матеріальної цінності не становить, в якій знаходились грошові кошти в сумі 1000 гривень, після чого, тримаючи викрадену річ у руках, побіг з напрямку площі М. Незалежності.
В всього, ОСОБА_5 , відкрито, повторно заволодів майном ОСОБА_9 на загальну суму 1000 гривень, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим на власний розсуд.
22 квітня 2019 року ОСОБА_5 затримано за підозрою у скоєні кримінального правопорушення.
23 квітня 2019 року, ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показаннями потерпілої ОСОБА_9 ; протоколом впізнання особи; протоколом огляду місця події від 22 квітня 2019 року; вилученими речовими доказами; протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України; протоколом огляду відео.
Прокурор в судовому засідання клопотання підтримав, надав пояснення аналогічні його доводам, просить таке задовольнити.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання не заперечили.
Слідчий суддя, вивчивши надані матеріали клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.
Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Крім того, 05 жовтня 2018 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва до ОСОБА_5 застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричного закладу із звичайним наглядом.
Відповідно до ст.505 КПК України під час досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо застосування примусових заходів медичного характеру, слідчий суддя також враховує наявність у особи розладу психічної діяльності в минулому, ступінь і характер розладу психічної діяльності чи психічної хвороби на час вчинення суспільно небезпечного діяння або кримінального правопорушення чи на час досудового розслідування; поведінка особи до вчинення суспільно небезпечного діяння або кримінального правопорушення і після нього; небезпечність особи внаслідок її психічного стану для самої себе та інших осіб, а також можливість спричинення іншої істотної шкоди такою особою; характер і розмір шкоди, завданої суспільно небезпечним діянням або кримінальним правопорушенням.
Згідно вимог ст.508 КПК України до особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, можуть бути застосовані судом такі запобіжні заходи: передання на піклування опікунам, близьким родичам чи членам сім`ї з обов`язковим лікарським наглядом, а також поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають її небезпечну поведінку.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді перебування ОСОБА_5 в умовах психіатричного закладу, який виключає його протиправну поведінку, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, який раніше судимий, такий, що перебуває на обліку в психоневрологічному диспансері, особа з інвалідністю другої групи, в зв`язку із розумовою відсталістю.
З огляду на вказене вище, слідчий суддя вважає реальними існування ризиків щодо того, що ОСОБА_5 може ухилитися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальні правопорушення, з огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що інший більш м`який захід аніж поміщення до психіатричного закладу не може забезпечити належну процесуальну поведінку особи стосовно якої здійснюється розгляд клопотання.
Керуючись ст. 2, 7-9, 176-178, 183, 186, 193-197, 309, 372, 376, 508 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в :
клопотання слідчого відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді поміщення до психіатричного закладу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді поміщення до психіатричного закладу Київської міської психоневрологічної лікарні №3 (Київська область, Васильківський район, смт. Глеваха, вул. Вокзальна, 7), в умовах, що виключають його небезпечну поведінку.
Строк запобіжного заходу рахувати з моменту затримання, тобто з 19 години 00 хвилин 22 квітня 2019 року.
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити тривалістю 60 днів, тобто до 20 червня 2019 року.
Ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді поміщення до психіатричного закладу в умовах, що виключають небезпечну поведінку, підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1