Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/2196/19
У Х В А Л А

27 березня 2019 року слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 особи, яка подала скаргу ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси скаргу ОСОБА_5 на постанову слідчого СУ ГУ НП Черкаської області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження, -

встановив:

ОСОБА_5 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із скаргою на постанову слідчого СУ ГУ НП Черкаської області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження.

Скаргу обґрунтовує тим, що постановою слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 від 28 грудня 2018 року закрите кримінальне провадження №0001111 від 15 березня 2015 року.

Вважає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні проведено не об`єктивно, поверхнево та упереджено. Слідчим не проведено ряд слідчих та процесуальних дій направлених на встановлення істини у кримінальному провадженні.

Просить суд поновити йому процесуальний строк для подачі скарги на постанову слідчого СУ ГУ НП Черкаської області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження та скасувати постанову слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_6 від 28 грудня 2018 року про закриття кримінального провадження №0001111 від 15 березня 2015 року.

В судовому засіданні представник ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 скаргу підтримав, просила її задовольнити повністю.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення скарги заперечувала, посилаючись на її необґрунтованість та безпідставність.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно вимог ч.1 ст.304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом 10 днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

В судовому засіданні встановлено, що постановою від 28 грудня 2018 року слідчого СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 закрите кримінальне провадження №0001111 від 15 березня 2015 року у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 286 КК України.

Слідчий суддя вважає, що постанова про закриття кримінального провадження прийнята слідчим передчасно, без з`ясування всіх обставин справи.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних та неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ч.4 ст. 38 КПК України, орган досудового розслідування зобов`язаний застосувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Як встановлено в ході розгляду скарги слідчим суддею вже скасовувалась постанова про закриття кримінального провадження і зазначалось про необхідність виконання вказівок, викладених в ухвалі Апеляційного суду Черкаської області від 9 серпня 2017 року, але органом досудового розслідування зазначені вказівки так і не виконані.

Також, органом досудового розслідування не виконані вказівки, які викладені в ухвалі слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11 липня 2018 року.

Слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України. Зазначений принцип отримав подальше закріплення у нормах судоустрійного і процесуального законодавства, зокрема ст. 21 КПК, а тому вказане судове рішення підлягає безумовному виконанню не тільки слідчим, а й учасниками дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_5 та ОСОБА_7 в частині необхідності (за висновками апеляційного суду) проведення слідчого експерименту за участю експерта автотехніка.

Дослідивши матеріали кримінального провадження №0001111 слідчий суддя констатує непроведення слідчого експерименту за участю експерта автотехніка та всіх учасників ДТП, також не допитані всі свідки очевидці ДТП, про допит яких клопотав захисник ОСОБА_4 , не призначено та не проведено повторної автотехнічної експертизи.

Оскільки органом досудового розслідування не застосовані всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування, слідчий суддя приходить до висновку, що орган досудового слідства передчасно прийшов до висновку про закриття кримінального провадження, а тому постанова про закриття вказаного кримінального провадження від 28 грудня 2018 року підлягає скасуванню з направленням матеріалів кримінального провадження до слідчого відділу прокуратури Черкаської області для проведення досудового розслідування.

Крім цього, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд і вирішення справи в розумні строки. В свою чергу відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Так, Європейським Судом з прав людини (ЄСПЛ), сформовано критерії визначення розумності процесуальних строків у кримінальному провадженні, зокрема, Рішення ЄСПЛ у справі «Кениг проти Федеративної республіки Німеччини». Відповідно до п. 99 цього Рішення: «розумний строк розгляду в сенсі п. 1 ст. б Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод оцінюється з огляду на обставини справи. Вивчаючи розумність строків кримінального процесу, суд звертає увагу (поміж іншим) на складність справи, поведінку заявника та рух справи в адміністративних органах і судах. Однак, затримки, викликані труднощами справи й поведінкою заявника, самі по собі не виправдовують тривалість судового розгляду. Головна причина полягає в процесі ведення справи, тобто саме способі реалізації уповноваженими субєктами своїх повноважень».

До того ж, як зазначає Європейський Суд з прав людини (ЄСПЛ) у кримінальних справах «розумний строк», про який йдеться у ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод, може починати відлік не тільки з моменту висунення офіційного обвинувачення, це може відбутися раніше, ніж справа потрапляє до суду (справа «Девеєр проти Бельгії» від 27 лютого 1980 р.), з дня, коли виписано ордер на арешт, з дати, коли зацікавлену особу було офіційно повідомлено, що проти неї порушено кримінальну справу або з дати, коли було почато досудове слідство (справи «Вемхов проти ФРН» від 25 червня 1968 р., «Ноймастер проти Австрії» від 27 червня 1968 р., «Рингейзен проти Австрії» від 16 липня 1971 р.). Подібної позиції дотримувався Європейський Суд з прав людини у справі «Меріт проти України», 30 березня 2004 року, § 70. У цій справі суд надав наступні твердження: "У кримінальних справах «розумний строк», передбачений статтею 6 § 1 Конвенції, починається з того часу, коли особі було пред`явлено обвинувачення; це може статись як до моменту розгляду справи в суді, так і з дня арешту, дня, коли відповідна особа була офіційно повідомлена, що проти неї висунуте обвинувачення у справі, або з дня, коли було розпочато досудове слідство.... ІІІодо закінчення «строку» у кримінальних справах, період, передбачений статтею 6 8 1 Конвенції, включає все провадження у справі, у тому числі процес апеляції».

Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 р. N 19-рп/2011 Комітет міністрів Ради Європи у Рекомендаціях від 28 червня 1985 р. R (85) 11 стосовно положень потерпілого в рамках кримінального права і кримінального процесу приписує державам-членам приділяти більше уваги потребам потерпілого на всіх етапах кримінального процесу, а в Рекомендаціях від 12 травня 2004 р. Rес (2004) 6 щодо вдосконалення засобів правового захисту зазначає, що права та свободи, гарантовані Конвенцією, мають захищатися передусім на національному рівні. Відповідно до зазначеного Рішення Конституційного Суду України недосконалість інституту судового контролю за досудовим слідством не може бути перепоною для оскарження актів, дій чи бездіяльності посадових осіб органів державної влади.

Але, враховуючи завдання та засади кримінального провадження, передбачені ст. ст. 2,7 КПК України, вимоги ст. 21 КПК України, сталу практику Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приходить до висновку, що досудове розслідування провадиться слідчим без виконання усіх необхідних слідчих (розшукових) дій, які б сприяли розкриття кримінального провадження та тривалість проведення досудового розслідування не відповідає критеріям розумного строку,визначеного ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод.

Слідчий суддя вважає за необхідне поновити ОСОБА_5 процесуальний строк для подачі скарги на постанову слідчого СУ ГУ НП Черкаської області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження, оскільки цей строк пропущено з поважної причини.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 310, 395 КПК України, -

ухвалив :

Поновити ОСОБА_5 процесуальний строк для подачі скарги на постанову слідчого СУ ГУ НП Черкаської області ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження.

Скаргу задовольнити.

Скасувати постанову слідчого СУ ГУ НП в Черкаській області ОСОБА_6 від 28 грудня 2018 року про закриття кримінального провадження №0001111 від 15 березня 2015 року.

Матеріали кримінального провадження №0001111 від 15 березня 2015 року направити прокурору Черкаської області для організації досудового розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 1 квітня 2019 року о 08:20 год.

Слідчий суддя: ОСОБА_1