ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8853/19
провадження № 1-кс/753/3263/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" травня 2019 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління поліції в місті Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Жовті Води Дніпропетровської області, з середньою освітою, українець, громадянин України, не працюючий, не одружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий:

16 жовтня 2013 року вироком Комсомольського міського суду Полтавської області за ч. 3 ст. 185 КК України до 3 - х років позбавлення волі із застосуванням ст. ст. 75, 76 КК України з випробуванням з іспитовим строком 1 рік;

27 березня 2014 року вироком Комсомольського міського суду Полтавської області за ч. 2 ст. 190, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 185 КК України із застосуванням ч. 1 ст. 70 та ч. 4 ст.70 КК України до 5 років позбавлення волі з випробування на підставі ст.75 КК України з іспитовим строком 3 роки;

18 січня 2016 року вироком Дніпровського районного суду міста Києва за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 - х років позбавлення волі, на підставі ст. 71 КК України до призначеного покарання за цим вироком частково приєднано невідбуту частину покарання, призначеного вироком Комсомольського міського суду Полтавської області від 27 березня 2014 року і остаточно призначено покарання за сукупністю вироків у виді 5 років 1 місяця позбавлення волі ,

за матеріалами кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003207 від 03 травня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

04 травня 2019 року до слідчого судді надійшло вказане клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 за матеріалами кримінального проваджження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0003207 від 03 травня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України.

Клопотання вмотивоване тим, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше неодноразово судимим за майнові злочини, належних висновків не зробив, на шлях виправлення не став та вчинив новий злочин проти власності за наступних обставин. Так, 02 травня 2019 року приблизно о 16 годині 15 хвилин ОСОБА_4 , перебуваючи за адресою: місто Київ, вулиця Гмирі № 3 - Б, в приміщенні загальноосвітнього навчального закладу « Скандинавська гімназія », переслідував корисливий умисел направлений на заволодіння чужим майном з метою подальшого його обернення на свою користь.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 , увійшов до кабінету № 211, до якого доступу не мав, тим самим проник до приміщення, де відкривши шафу помітив жіночу сумку та вирішив заволодіти майном, що знаходиться в ній, а саме: гаманцем жіночим « Pikard » чорного кольору, який матеріальної цінності для потерпілої не становить, всередині якого знаходились грошові кошти в сумі 3 150 гривень, платіжна картка « ПриватБанку » № НОМЕР_1 на якій знаходились грошові кошти в сумі 8 600 гривень 00 копійок, а також клаптик паперу, на якому був записаний пін - код від даної картки, що належать потерпілій ОСОБА_7 , та реалізуючи свої злочинні наміри, керуючись у своїх діях корисливим мотивом, переконавшись що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, взяв вищевказані речі до рук з метою ними заволодіти та в подальшому вийшов з даного приміщення та направився за адресою: місто Київ, вулиця Горлівська № 124 / 140.

Так продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел, ОСОБА_4 перебуваючи за адресою: місто Київ, вулиця Горлівська № 124 / 140 підійшов до банкомату та зняв з платіжної картки « ПриватБанку » № НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 8.600 гривень 00 копійок та з місця вчинення злочину зник, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Своїми незаконними діями ОСОБА_4 завдав потерпілій ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 13 750 гривень 00 копійок.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право на застосування найбільш суворого заходу, посилаючись на ризики, визначені ст. 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник під час розгляду клопотання заперечували проти його задоволення та просили обрати більш м`який запобіжний захід, не повязаний з триманням під вартою, а саме - особисте зобов"язання. При цьому, підозрюваний вину у вчиненому злочину визнав уцілому.

Вивчивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши прокурора, підозрюваного, його захисника, суд приходить до висновку про те, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах « Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства » від 30 серпня 1990 року , « Мюррей проти Об`єднаного Королівства » від 28 жовтня 1994 року , вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

Як вбачається з матеріалів клопотання, що 03 травня 2019 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. ст. 207, 208 КПК України.

04 травня 2019 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

1)протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 02 травня 2019 року;
2)протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 від 03 травня 2019 року;
3)протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_7 від 03 травня 2019 року;
4)протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 03 травня 2019 року;
5)протоколом затримання особи підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_4 від 03 травня 2019 року ;
6)протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 03 травня 2019 року ;
7)протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 03 травня 2019 року;
8)іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
Враховуючи вище перелічені докази у органа досудового розслідування є підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 6 років.

Відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід, оскільки, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може:

- переховуватиметься від органів досудового розслідування та / або суду так, як підозрюваний усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого та/або суду, й

- вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має постійного джерела доходів та засобів для існування.

Інший ризик, на який посилається сторона обвинувачення, а саме - можливість перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином: знищення, схов або спотворення будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, та незаконний впливав на свідків - не доведений й будується стороною обвинувачення лише на припущенні, які судом не можуть прийматися до уваги.

Зазначені обставини у їх сукупності дають обґрунтовані підстави вважати, що, підозрюваний зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити злочинну діяльність, ухилятись від слідства та або суду.

Практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, тому саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не є співмірним у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України відповідно до Закону України « Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини », тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ( « Летельє проти Франції » ( Letellier v France ), 12369 / 86, 26 червня 1991 року ).

Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

До підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що останній не одноразово судимий, на шлях виправлення не став.
Також, до підозрюваного не може бути застосований запобіжний захід у вигляді особистої поруки у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 1 ст. 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя, суд вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваної вказані особи, які могли б бути поручителями відсутні.
З врахуваннях сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, в силу характеру вчиненого діяння та одночасної потереби у проведенні слідчих ( розшукових ) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення, для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, належним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

При цьому суд враховує те, що відповідно до ст.183 КПК України тримання під вартою - є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вичерпний перелік підстав застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначено у ч. 2 ст. 183 КПК України та розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до положень ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання, розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа та інші.

З урахування встановлених обставин, суд приходить до висновку, що прокурор не довів дійсні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу - тримання під вартою, й вважає, що запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт забезпечить належну процесуальну поведінку вказаного підозрюваного.

Враховуючи процесуальну поведінку підозрюваного, який щиро розкаюється у вчиненому злочині, вид та тяжкість злочину й можливість покарання, яке загрожує останньому у разі визнання його винуватим, суд вважає за доцільним застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на два місяці, який полягає у забороні останній залишати місце свого постійного проживання/реєстрації.

Відповідно до ч. ч. 1 - 3 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим ( ч. 6 ст. 181 КПК України) .

Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором (ч.5 ст. 194 КПК України).

Відтак, норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею , які будуть покладені на підозрюваного.

Відповідно, покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 176-178, 181, 186, 187, 193, 194, 196, 197, 202, 205, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління поліції в місті Києві лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жовті Води Дніпропетровської області, з середньою освітою, українеця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, за матеріалами кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003207 від 03 травня 2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.185 КК України, - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження ( ч. 4 ст. 181 КПК України ).

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали два місяці, тобто до 03 липня 2019 року.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суд протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Слідчий суддя: