Провадження по справі № 1-кс/752/8860/17
У Х В А Л А

20.12.2017 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва подане в рамках кримінального провадження №0012921 від 28.10.2015 року адвокатом ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 клопотання про скасування арешту майна, -
в с т а н о в и в:
13.11.2017 року надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту квартири АДРЕСА_1 , накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03.11.2015 року.
В обґрунтування клопотання вказує, що ОСОБА_4 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі продажу №1208 від 06.08.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу. Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03.11.2015 року накладено арешт на зазначену квартиру у зв`язку із розслідуванням кримінального провадження №0012975, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.10.2015 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України за фактом заволодіння квартирою АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_5 , невстановленими слідством особами. Вказує, що в даному кримінальному провадженні жодних дій не проводиться, жодній особі не повідомлено про підозру, його клієнт набув право власності на зазначену квартиру у спосіб, визначений законом. Станом на день звернення із клопотанням , жодних правочинів, що стосуються переходу права власності на квартиру, ніким не оспорено.
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити, з огляду на те, що захід забезпечення у виді арешту майна існує три роки, жодної слідчої дії у даному кримінальному провадженні не проводилось, потерпіла померла, експертиза правочину, на підставі якого квартира вибула із власності потерпілої, не проводилась.
Слідчий в судовому засіданні пояснив, що арешт на квартиру накладений у зв`язку із визнанням її речовим доказом, зазначив, що на момент вчинення правочину дарування, окрім власниці ОСОБА_5 в квартирі були зареєстровані неповнолітні діти, позбавлені батьківського піклування, за якими визнано право користування зазначеною квартирою.
Вислухавши думку особи, яка подала клопотання, пояснення слідчого, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого для забезпечення можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно п.2 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається у разі можливості використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1частини другої статті 170).

Відповідно до п.4 ч. 2 ст. 170 КПК України розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З матеріалів клопотання, зокрема, постанови старшого слідчого СВ Шевченківського РУ ГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_6 від 29.10.2015 року вбачається, що квартиру АДРЕСА_1 , визнано речовим доказом за кримінальним провадженням №0012975 від 29.10.2015 року, досудове розслідування в якому на даний час не завершено, у зв`язку із чим підстави для зняття арешту відсутні.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 170,174 КПК України слідчий суддя, -
у х в а л и в:
В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: