Справа № 716/797/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2018 року слідчий суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
з участю: прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5
захисника ОСОБА_6
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання начальника СВ Заставнівського ВП Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Кіцманської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Веренчанка Заставнівського району Чернівецької області, по національності українець, громадянин України, пенсіонер, з середньою освітою, не одружений, на утриманні малолітніх дітей не має, зареєстрований та проживаючий за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, відомості про яке 20.05.2018 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 000153, за ознаками складу злочину передбаченого ч.2 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 . Дане клопотання погоджене із прокурором Кіманської місцевої прокуратури ОСОБА_7 .
Посилається на те, що 19.05.2018 року біля 06:00 год. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель с. Веренчанкам, знаходячись в житловому будинку по АДРЕСА_2 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, під час словесного конфлікту із братом ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителем с. Веренчанка, діючи умисно, протиправно, усвідомлюючи кримінально каране значення своїх дій, завдав одне ножове поранення в ділянку живота ОСОБА_8 , внаслідок чого ОСОБА_8 отримав тілесні ушкодження, в результаті чого помер.
Так, пунктом 1.5. Наказу МОЗ №6 від 17.01.1995 «Про правила судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень»(далі Наказу), зазначено, що Кримінальним кодексом України розрізняють тілесні ушкодження трьох ступенів: тяжке, середньої тяжкості та легке.
Відповідно до п. 2.1.1. Наказу зазначено ознаки тяжкого тілесного ушкодження, зокрема:
а) небезпека для життя;
б) втрата будь-якого органа або втрата органом його функцій;
Також, п. 2.1.2. Наказу, встановлено, що небезпечними для життя є ушкодження, що в момент заподіяння (завдання) чи в клінічному перебігу через різні проміжки часу спричиняють загрозливі для життя явища (див. п.2.1.3.о) і котрі без надання медичної допомоги, за звичайним своїм перебігом, закінчуються чи можуть закінчитися смертю. Запобігання смерті, що обумовлене наданням медичної допомоги, не повинно братися до уваги при оцінюванні загрози для життя таких ушкоджень. Загрозливий для життя стан, який розвивається в клінічному перебігу ушкоджень, незалежно від проміжку часу, що минув після його заподіяння, повинен перебувати з ним у прямому причинно-наслідковому зв`язку.
Зокрема, згідно п. 2.1.3. Наказу, до ушкоджень, що небезпечні для життя, належать:
к) ушкодження живота, котрі проникли в черевну порожнину, у тому числі і без ушкодження внутрішніх органів; відкриті ушкодження внутрішніх органів, розміщених в заочеревному просторі ( нирок, наднирників, підшлункової залози) і в порожнині таза (сечовий міхур, матка, яєчники, передміхурова залоза, верхній і середній відділи прямої кишки, перетинкова частина уретри).
20.05.2018відомості про вказану подію були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000153, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 сг. 121 КК України.
20.05.2018о 11 год. 10 хв. ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121КК України.
21.05.2018о 10 год. 50 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 вбачається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, запобігання впливу на потерпілого та свідків, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш мяких запобіжних заходів. Тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В судовому засіданні слідчий, який ініціював розгляд даного клопотання та прокурор клопотання підтримали.
Підозрюваний в судовому засіданні обставини скоєння ним кримінального правопорушення визнав, заперечував проти задоволення клопотання в частині тримання його під вартою, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання та обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із електронним засобом контролю.
Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення слідчого, думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, вважаю, що клопотання слід задовольнити.
Встановлено, що 20 грудня 2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000153 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
21 травня 2018 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років.
Відповідно до ч.2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Згідно ст.183 ч.1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м?яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.
При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.
Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч.1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.
Також вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш мяких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст.177 КПК України. Злочин підозрюваним вчинено в стані алкогольного сп?яніння, на ґрунті особистої неприязні підозрюваного з покійним, оскільки між ними неодноразово виникали конфлікти, що підтверджено самим підозрюваним. Береться до уваги і той факт, що підозрюваний не має міцних соціальних зв?язків, проживає самий, не пов?язаний спільним побутом з жодною особою. Крім того, прокурором доведено той факт, що підозрюваний може впливати на покази свідків, оскільки вони є його родичами. Саме тому, слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання ризиків, які зазначені в клопотанні та доведені в судовому засіданні, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу є безпідставним і не забезпечить належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 .
Згідно ч.3, 4 ст.183 КПК України, підстав для застосування застави у суду не має.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , українця, громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній Установі «Чернівецька установа виконання покарань (№33)» терміном до 19 липня 2018 року 11-10 години.
Ухвала слідчого-судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору та підозрюваному.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Чернівецької області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1