Провадження № 1-кс/638/3020/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2018 року Дзержинський районний суд міста Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 про проведення судової експертизи та залучення експерта в рамках досудового розслідування по кримінальному провадженню №00013 ,-

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про проведення судової експертизи та залучення експерта.

З клопотання вбачається, що в провадженні СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00013.

Також в клопотанні зазначено, що у Шевченківському ВП ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №00013. Скаржник просить призначити судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити питання про наявність у ОСОБА_3 психічних розладів.

Для з`ясування вказаних обставин необхідні спеціальні знання, тому ОСОБА_3 просить задовольнити клопотання та призначити експертизу на вирішення якої поставити питання, зазначене в клопотанні.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду клопотання належним чином був повідомлений.

Відповідно до ч.3 ст.244 КПК України, вважаю можливим розглядати клопотання без участі ініціатора звернення до суду, оскільки неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали вважаю, що клопотання задоволенню не підлягає виходячи з такого.

Відповідно до ст.91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

У кримінальному провадженні підлягають доказуванню обставини, зазначені в ч.1 ст.91 КПК України, в тому числі вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат.

Обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Відповідно до ч.1 ст.94 КПК України, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 244 КПК України у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального мають право звернутись з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.

Пунктом 6 частини 2 статті 242 КПК України передбачено, що слідчий або прокурор зобов`язані звернутися до слідчого судді для проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, тощо.

Слідчий суддя погоджується з тим, що для з`ясування обставин, що мають значення в даному кримінальному провадженні слід провести товарознавчу експертизу з метою встановлення вартості предмету злочину, який був викрадений, яка має значення для правильної кваліфікації вказаний дій.

Відповідно до ч.ч 1,2 ст. 244 КПК України, у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді. У клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом. До клопотання також додаються копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання.
Відповідно до ч.4 ст.244 КПК України, слідчий суддя, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, повертає його особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.

З клопотання ОСОБА_3 вбачається, що в провадженні СВ Шевченківського ВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00013. Також самим скаржником зазначено, що по даному кримінальному провадженню вже була проведена судово-психіатрична експертиза, але Ярмола вважає, що дослідження було неповним. Також до клопотання не надано ніяких доказів та обґрунтувань, що проведення повторної експертизи необхідно в рамках вказаного кримінального провадження. Також клопотання неможливо прочитати повністю через нерозбірливість почерку скаржника, який в судові засідання не з`являється, клопотань не подає, а тому суд позбавлений можливості дослідити всі докази та прийняти до уваги обгунтування скаржника.

Європейський суд з прав людини в Рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що ефективний спосіб захисту гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Суд вказав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом. Стаття 13 Конвенції вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Засіб захисту, що вимагається зазначеною статтею повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Таким чином, ефективний засіб правого захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату.

Слідчий суддя, згідно ч.6 ст.244 КПК, задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта

Тому, приймаючи до уваги те, що заявник в судові засідання не з`являється, про причини неявки не повідомляє, слідчий суддя вважає, що скаржник ОСОБА_4 втратив інтерес у розгляді свого клопотання, враховуючи принцип верховенства права (п.1 ч.1 ст.7 КПК України), , змагальність сторін (п.15 ч.1 ст.7 КПК України), слідчий суддя вважає за необхідне у задоволенні клопотання ОСОБА_4 - відмовити.

Керуючись ст.ст.242-244, 309 КПК України, слідчий суддя,,

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №00013 про проведення судової експертизи та залучення експерта відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1