У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" липня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000994 від 04.08.2017 року про призначення позапланової документальної перевірки, -

в с т а н о в и в:

Прокурор третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва звернувся до суду із клопотанням про призначення позапланової документальної перевірки, у кримінальному провадженні № 0000994 від 04.08.2017 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 2 ст. 205 КК України.
В клопотанні зазначено, що невстановлена група осіб створили на території міста Києва та Київської області протиправний фінансовий механізм, діяльність якого спрямована на незаконне переведення безготівкових грошових коштів у готівку з метою виведення капіталів підприємств легального сектору економіки в тіньовий обіг.

Крім того, встановлено, що функціонування незаконної схеми полягає у перерахуванні з рахунків підприємств реального сектору економіки Київського та інших регіонів України коштів на рахунки так званих «транзитних» підприємств (буферів), зареєстрованих, переважно, у Київській області, з метою мінімізації податкового навантаження, штучного формування податкового кредиту з ПДВ, а також для привласнення та заволодіння чужим майном (в т.ч. державними коштами), нібито за виконання робіт, надання послуг та постачання товарів. Фактично відповідні роботи не проводяться, послуги не надаються, постачання товарів не здійснюється, а кошти обготівковуються за принципом «зустрічного потоку» (придбання готівки у підприємств реального сектора економіки, які здійснюють свою діяльність в сфері оптово-роздрібної торгівлі будівельними матеріалами, продуктами харчування, паливно-мастильними матеріалами та сільськогосподарською продукцією) або шляхом проведення «транзитних» операцій через інші «буферні»/«транзитні» підприємства чи «податкові ями» із подальшим їх обготівковуванням через відділення банківських установ з рахунків фізичних осіб.

За наявними оперативними даними, члени даного злочинного угруповання спеціалізується на наданні незаконних послуг діючим підприємствам з мінімізації податкового навантаження та штучного формування податкового кредиту з ПДВ, в тому числі від реально діючих підприємств, шляхом мінімізації податкової звітності без фактичного руху товарів, з використанням реквізитів в тому числі ТОВ «КИЇВ АГРО» ().

Допитаний в якості свідка директор ТОВ «КИЇВ АГРО» () ОСОБА_4 , показав, що жодної господарської діяльності від імені ТОВ «КИЇВ АГРО» він не здійснював, а отримав грошову винагороду за перебування на даній посаді у сумі від 200 до 500 гривень.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що ТОВ «КИЇВ АГРО» здійснювало фінансово-господарські операції з ТОВ «Комплекс Агромарс» (), яке в свою чергу включено до Реєстру отримувачів бюджетної дотації та отримувало державні дотації за програмою 2801580 «Фінансова підтримка сільгосптоваровиробників», які спрямовуються за напрямом «Бюджетна дотація сільськогосподарським товаровиробникам для розвитку сільськогосподарських товаровиробників та стимулювання виробництва сільськогосподарської продукції».

Також, в ході досудового розслідування, Офісом великих платників податків ДФС проведено Дослідження (№ 172/16-04/40487896 від 01.09.17) фінансових операцій, за участю ТОВ «Київ Агро» за період з 2016 по 2017 роки, згідно якого ТОВ «Київ Агро» за час перебування на посаді директора ОСОБА_4 виписано низку податкових накладних на ТОВ «Комплекс Агромарс» на загальну суму 16, 6 млн грн.

Таким чином ТОВ «Комплекс Агромарс» ймовірно ухилилося від сплати податків у зв`язку з неправомірним внесенням до складу об`єкту оподаткування операцій по отримання ТМЦ (робіт/послуг) від ТОВ «Київ Агро» на загальну суму 2 766 708 грн.

У зв`язку з цим, в ході проведення досудового розслідування виникла необхідність у призначенні позапланових документальних перевірок додержання вимог податкового законодавства ТОВ «КИЇВ АГРО» () та ТОВ «Комплекс Агромарс» () з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів під час здійснення фінансово-господарських взаємовідносин з суб`єктами господарювання за період часу з 01.01.2016 по 01.01.2018.

Прокурор в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Являючись ініціатором даного судового провадження, володіючи інформацією про надходження клопотання до суду, прокурор другого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_5 на розгляд клопотання не з`являється, провадженням у справі не цікавиться.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.
Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.
Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до ч.2 ст.93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

За змістом ч.2 ст.131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження є: виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; накладення грошового стягнення; тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; відсторонення від посади; тимчасовий доступ до речей і документів; тимчасове вилучення майна; арешт майна; затримання особи; запобіжні заходи.

Отже, згідно норм КПК України, призначення позапланової перевірки не є ні слідчою (розшуковою) дією, ні гласною слідчою (розшуковою) дією, ні заходом забезпечення кримінального провадження, з клопотаннями про проведення яких вправі звертатись слідчий за погодженням з прокурором до слідчого судді.

Крім того, слідчим в його клопотанні не зазначено жодних підстав, які б свідчили про необхідність проведення такої перевірки, а також не вказано, які саме отримані в результаті проведення перевірки відомості можуть мати значення для даного кримінального провадження.

Відповідно до вимог п.18 ч.1ст.3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Крім цього слідчий суддя наголошує, що згідно п. 2 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься принцип законності.

За змістом ч.3 ст.9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Частиною 3 ст. 26 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

При цьому слідчий суддя враховує, що пункт 25 Рішення ЄСПЛ «Михайлюк та Петров проти України" від 10 грудня 2009 року (Заява N 11932/02) зазначає, що «вираз "згідно із законом" насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві; він також стосується якості відповідного законодавства і вимагає, щоб воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права (див., серед багатьох інших, рішення у справі "Полторацький проти України" (Poltoratskiy v. Ukraine) N 38812/97, п. 155, ЄСПЛ 2003-V).

Крім того, відповідно до копії наказу прокурора міста Києва ОСОБА_6 , третій слідчий відділ знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Предславинська, 45/9, що знаходиться у Печерському районі міста Києва

Таким чином, дане клопотання не підсудне Дніпровському районному суду м. Києва і його належить подавати за зареєстрованим місцезнаходженням органу досудового розслідування як юридичної особи.

Враховуючи, вищевикладене слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 3, 9, 7, 26, 131, 372 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання прокурора третього відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000994 від 04.08.2017 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 191, ч. 2 ст. 205 КК України, про призначення позапланової документальної перевірки додержання вимог податкового законодавства ТОВ «КИЇВ АГРО» () та ТОВ «Комплекс Агромарс» () з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів під час здійснення фінансово-господарських взаємовідносин з суб`єктами господарювання за період часу з 01.01.2016 по 01.01.2018 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: