Справа №359/5236/18
Провадження 1кс/359/1553/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 липня 2018 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
перекладача - ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши в приміщенні зала суду у відкритому судовому засіданні в м.Борисполі клопотання прокурора військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Порт Наркорт Федеративної Республіки Нігерія, громадянина Нігерії, без реєстрації та постійного місця проживання на Україні,

підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.369 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04 липня 2018 року прокурор військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 звернувся з вказаним клопотанням та обґрунтовує його тим, що 03.07.2018 близько 11 год. 05 хв. у приміщені міжнародного аеропорту «Бориспіль» (термінал «D») за адресою: Київська обл., м. Бориспіль-7, надав військовослужбовцю Державної прикордонної служби України ОСОБА_7 неправомірну вигоду у сумі 2000 (дві тисячі) доларів США за пропуск на територію України у міжнародному аеропорту «Бориспіль» та проставлення відповідних відміток в його паспортному документі щодо перетину ним державного кордону України на в`їзд.

Дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ч.3 ст.369 КК України. Обґрунтованість цієї підозри підтверджується показами свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , протоколом огляду місця події та іншими доказами. Вчинене підозрюваним кримінальне правопорушення відноситься до категорії тяжких злочинів. Крім того, ОСОБА_6 не має постійного місця проживання та жодних соціальних зв`язків на території України. Ці обставини свідчать про те, що він буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Тому прокурор військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 прохає обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор військової прокуратури підтримав клопотання та наполягає на його задоволенні.

Захисник ОСОБА_10 заперечує проти задоволення клопотання та посилається на те, що військовослужбовець ДПС України ОСОБА_7 не відноситься до осіб, які займають відповідальне становище. Ця обставина свідчить про те, що кваліфікація дій підозрюваного не відповідає дійсності. Крім того, ОСОБА_6 не має намір переховуватись від органів досудового розслідування та суду, в матеріалах справи відсутні будь-які об`єктивні докази його вини. Тому захисник прохає відмовити у задоволенні подання про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді взяття під варту.

ОСОБА_6 давати покази суду відмовився, але на питання слідчого судді дав відповідь, що він давав прикордоннику 2000 доларів США з метою його пропуску на територію України.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши документи, приєднані до клопотання, слідчий суддя вважає, що подання підлягає частковому задоволенню із наступних підстав.

Встановлено, що 03 липня 2018 року ОСОБА_6 оголошено повідомлення про підозру (а.с.51-63), зі змісту якого вбачається, що 03 липня 2018 року близько 11 год. 05 хв. у приміщені міжнародного аеропорту «Бориспіль» (термінал «D») за адресою: Київська обл., м. Бориспіль-7, він надав військовослужбовцю Державної прикордонної служби України ОСОБА_7 неправомірну вигоду у сумі 2000 (дві тисячі) доларів США за пропуск на територію України у міжнародному аеропорту «Бориспіль» та проставлення відповідних відміток в його паспортному документі щодо перетину ним державного кордону України на в`їзд.

Дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ч.3 ст.369 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.1 ст.177, ч.1 ст.178 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності цих ризиків слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання; майновий стан підозрюваного та наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

За правилом ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Безумовно, обґрунтованість підозри у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується протоколом огляду місця події (а.с.28-30), протоколами допиту свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , (а.с.16-23, 48-50, 79-86), відеозаписами на оптичному диску (а.с.94) та протоколом огляду грошових коштів в розмірі 2000 доларів США, вилучених в результаті проведення огляду місця події (а.с.61-62, 70-78).
Водночас, у змісті повідомлення про підозру відсутня інформація про те, з яких підстав військовослужбовець ДПС України ОСОБА_7 , відноситься до осіб, які займають відповідальне становище. Прокурор військової прокуратури Дарницького гарнізону не приєднав до клопотання жодного доказу на підтвердження цієї обставини. Ретельний аналіз таких обставин свідчить про те, що дії ОСОБА_6 передчасно кваліфіковані за ч.3, а не за ч.1 ст.369 КК України.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.369 КК України, відноситься до злочинів середньої тяжкості, оскільки за його вчинення передбачене основне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 4 років.

В той же час, підозрюваний не має постійного місця проживання та жодних соціальних зв`язків на території України. Ці обставини з великою вірогідністю свідчать про те, що підозрюваний може ухилятись від органу досудового розслідування та суду. Крім того, обрання ОСОБА_6 іншого запобіжного заходу та звільнення його з-під варти буде суперечити рішенню заступника начальника з відділення інспекторів відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОКПП « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ОСОБА_7 від 03 липня 2018 року про відмову підозрюваному у перетинанні державного кордону та в`їзд в Україну.

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.17 листа №511-550/0/4-13 від 4 квітня 2013 року, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п.79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року).

Встановлено, що забезпечення кримінального судочинства та правопорядку становить суспільний інтерес, який має превалююче значення та виправдовує обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти наведеному вище ризику.

З огляду на це слідчий суддя вважає допустимим обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів. Підстави для визначення більш тривалого строку тривання під вартою відсутні та розцінюються як невиправдане втручання у право на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави. В ухвалі слідчого судді зазначаються обов`язки, які будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави.

Згідно з п.1 ч.5 ст.182 цього Кодексу застава щодо особи, підозрюваної у вчиненні злочину середньої тяжкості, визначається в розмірі від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановлено, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , відноситься до злочинів середньої тяжкості. Тому підозрюваному слід визначити заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 35240 гривень (1762 х 20). У разі внесення застави на нього слід покласти такі обов`язки: прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю та повідомити слідчого про місце проживання на території України.

Керуючись ч.2 ст.369, ч.3 ст.371, ст.372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю Порт Наркорт Федеративної Республіки Нігерія, громадянина Нігерії, без реєстрації та постійного місця проживання на Україні, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів.

Перебіг строку тримання ОСОБА_6 під вартою рахувати з 03 липня 2018 року.

Утримувати ОСОБА_6 в державній установі «Київське СІЗО» Міністерства юстиції України.

Ухвала слідчого судді в частині обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою діє до 03 серпня 2018 року.

Визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі 35240 гривень та роз`яснити, що він або інша особа має право внести заставу на розрахунковий рахунок Бориспільського міськрайонного суду (отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області; ; розрахунковий рахунок: 8661; банк отримувача: (ГУ ДКСУ) Держказанчейська служба України м. Київ; код банку (МФО): 820172).

У випадку внесення застави покласти на ОСОБА_6 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю;
- повідомити слідчого про своє місце проживання на території України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя « ОСОБА_1 »