Справа № 308/9800/16-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 травня 2018 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілої адвоката ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , його захисника ОСОБА_6 , цивільного позивача ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м.Ужгород, обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0002965 від 24.08.2016 року відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває кримінальне провадження, відомості внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0002965 від 24.08.2016 року, відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_6 , заявив клопотання про призначення додаткової автотехнічної експертизи. При цьому вказує, що необхідність для проведення такої полягає в наступному. У процесі досудового розслідування було призначено та проведено судову автотехнічну експертизу висновок № 457 від 13.09.2016 року про причину ДТП покладені в основу обвинувачення ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Однак захисник стверджує, що вихідні дані для експертного висновку були надані неповні, частково неправильні. Так, при підготовці експертизи в розпорядженні експерта не було відеозапису дорожньо-транспортної пригоди, органом досудового розслідування не проводилось відтворення обставин події (слідчий експеримент), а у висновку № 457 від 13.09.2016 р. зазначено, що на момент ДТП дорожнє покриття було мокрим, експертом дано відповідь на обмежений перелік питань, що не розкриває всієї суті обставин події. Захисник стверджує, що оскільки експерту не було задано необхідний перелік питань, а експертиза була проведена на підставі наданих органом досудового розслідування вихідних даних, які є неповними й необ`єктивними, сторона захисту приходить до переконання, що зазначений висновок експерта не може бути взятий за основу в обвинуваченні ОСОБА_5 у вчиненні згаданого кримінального правопорушення. А тому захисник обвинуваченого, просить суд: відповідно до ч. 3 ст. 333 КПК України доручити органу досудового розслідування провести за участю спеціаліста-автотехніка слідчий експеримент (слідчі експерименти) з обвинуваченим ОСОБА_5 та свідком ОСОБА_7 з метою встановлення фактичних даних щодо визначення виникнення для кожного з них моменту небезпеки для руху, зокрема встановлення моменту, коли для водія настала об`єктивна можливість виявити об`єкт. Призначити повторну судову автотехнічну експертизу, поставивши на вирішення експерта наступні питання: З якою швидкістю рухався автомобіль SUZUKI SX-4 держзнак НОМЕР_1 , під керуванням гр. ОСОБА_7 до моменту зіткнення з автомобілем МАZDА 3 SDN АТ, держзнак НОМЕР_2 , під керуванням гр. ОСОБА_5 .? Яка максимально припустима швидкість ТЗ за умови даної видимості дороги? Який гальмовий та зупинний шлях ТЗ SUZUKI SX-4, держзнак НОМЕР_1 , під керуванням гр. ОСОБА_7 за даної швидкості його руху в умовах даної дорожньої обстановки? Як повинен був діяти водій автомобіля марки МАZDА 3 SDN АТ, держзнак НОМЕР_2 , під керуванням гр. ОСОБА_5 в даній дорожній обстановці? Як повинен був діяти водій ТЗ SUZUKI SX-4, держзнак НОМЕР_1 , у даній дорожній обстановці (побачививши перед собою перешкоду) згідно з технічними вимогами Правил дорожнього руху? Чи мав водій ТЗ SUZUKI SX-4, держзнак НОМЕР_1 , ОСОБА_7 технічну можливість шляхом екстренного гальмування зупинити ТЗ з моменту виникнення небезпеки для руху, не доїжджаючи до перешкоди (автомобіля MAZDA 3 SDN АТ, держзнак НОМЕР_2 )? Чи мав водій ТЗ SUZUKI SX-4, держзнак НОМЕР_1 , ОСОБА_7 технічну можливість запобігти зіткнення з автомобілем МАZDА 3 SDN АТ, держзнак НОМЕР_2 , з моменту виникнення небезпеки для руху або з моменту виявлення перешкоди для руху? Чи мав водій ТЗ SUZUKI SX-4, держзнак НОМЕР_1 , ОСОБА_7 технічну можливість запобігти зіткненню з бетонною стіною з моменту зіткнення з автомобілем МАZDА 3 SDN АТ, держзнак АО 7894 АК? Чи існував причинно-наслідковий зв`язок між діями водія ТЗ SUZUKI SX-4, держзнак НОМЕР_1 , ОСОБА_7 та наслідками, що настали? З технічної точки зору, чи не мали місця дві окремі незалежні дорожньо-транспортні пригоди, а саме: зіткнення автомобіля МАZDА З SDN АТ, держзнак НОМЕР_2 , з автомобілем SUZUKI SX-4, держзнак НОМЕР_1 та зіткнення автомобіля SUZUKI SX-4, держзнак НОМЕР_1 з бетонною опорою магазина?

В судовому засіданні захисник просив суд призначити повторну судову автотехнічну експертизу.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника та просив призначити таку експертизу.

Прокурор заперечив проти задоволення даного клопотання посилаючись на його безпідставність, зокрема, вказував на те, що стороною захисту клопотання про призначення експертизи на досудовому слідстві не заявлялося. Всі питання, які просить поставити перед експертом захисник під час досудового слідства досліджувалися.

Представник потерпілого підтримав думку прокурора.

Цивільний позивач підтримала думку прокурора.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Стороною захисту висновків інших досліджень до суду не надавалось, обґрунтувань неможливості збирання таких доказів з боку захисту або наявності об`єктивних перешкод щодо їх збирання - не надійшло. На досудовому слідстві клопотань про їх призначення від обвинуваченого ОСОБА_5 не надходило.

Згідно положень п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Відповідно до ч.2 ст. 332 КПК України суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності.

Відповідно до ч.1 ст.242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі обєкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Повторна експертиза проводиться у випадку, якщо висновок первинної експертизи визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності.

Захисником обвинуваченого не вмотивовано необхідність проведення саме повторної автотехнічної експертизи у даному кримінальному провадженні. Доводи ініціатора клопотання, що експерт при виконанні експертизи не використовував дані відеозапису не знайшли свого підтвердження, оскільки в судовому засіданні експерт ОСОБА_8 , дав чіткі та зрозумілі пояснення з приводу використання ним вихідних даних, крім того пояснивши, що наявність відеозапису так само як і стан дорожнього покриття не впливає на висновки такої експертизи.

В судовому засіданні було досліджено письмові та речові докази, суд вважає, що протиріч між цими висновками, а також суперечностей іншим матеріалам справи з матеріалів кримінального провадження на даний час не вбачається, як і не вбачається істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Порушуючи перед судом клопотання про призначення повторної експертизи, захисник надав неповні вихідні дані та просить поставити на вирішення експертам питання зокрема, які вже були поставлені експерту, тобто фактично клопотання зводиться до призначення аналогічної експертизи.

При цьому, захисник просить відповідно до ч. 3 ст. 333 КПК України доручити органу досудового розслідування провести за участю спеціаліста-автотехніка слідчий експеримент (слідчі експерименти) з обвинуваченим ОСОБА_5 та свідком ОСОБА_7 з метою встановлення фактичних даних щодо визначення виникнення для кожного з них моменту небезпеки для руху, зокрема встановлення моменту, коли для водія настала об`єктивна можливість виявити об`єкт. Суд вважає що в даній частині клопотання також не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Частиною 3 та 4 ст.333 КПК України передбачено, що у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.

Під час розгляду клопотання суд враховує значення обставин, про встановлення або перевірку яких просить особа, яка звернулася з ним, можливість їх встановлення або перевірки шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та причини, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки на стадії досудового розслідування.

Згідно ст.240 КПК України з метою перевірки і уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчий, прокурор має право провести слідчий експеримент шляхом відтворення дій, обстановки, обставин певної події, проведення необхідних дослідів чи випробувань. Частиною 6 ст.240 КПК України передбачено, що про проведення слідчого експерименту слідчий, прокурор складає протокол згідно з вимогами цього Кодексу. Крім того, у протоколі докладно викладаються умови і результати слідчого експерименту.

Суд вважає, що підставою заявленого захисником ОСОБА_6 клопотання та надання судового доручення для проведення слідчого експерименту є фактично незгода сторони захисту з поясненнями свідка.

Захисником не обґрунтовано що обставини, про встановлення та перевірку яких він просить, можливе лише шляхом проведення слідчого експерименту, через те, що вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, та причин, з яких не були здійснені належні дії для їх встановлення чи перевірки.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження обвинувачений ОСОБА_5 на стадії досудового розслідування відповідне клопотання не заявляв, відсутні у матеріалах кримінального провадження і рішення про відмову у задоволенні такого клопотання.

Той факт, що між поясненнями осіб є певні розбіжності, на думку суду, не є підставою для проведення слідчого експерименту в порядку ст. 333 КПК України, оскільки обставини вчинення кримінального правопорушення підлягають доказуванню не тільки слідчим експериментом, а сукупністю інших належних та допустимих доказів, оцінка яким дається судом у нарадчій кімнаті при постановлення вироку.

Надання оцінки висновків експертів та показань свідків покладено на суд. Під час ухвалення судового рішення в нарадчій кімнаті судом буде надана оцінка всіх об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оцінені відповідно до ст. 94 КПК України всебічно, повно та неупереджено.

Слід зазначити, що згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Зважаючи на вищевикладене, суд не знаходить підстав для призначення повторної судової судову автотехнічної експертизи та надання доручення органам досудового розслідування провести слідчий експеримент, у зв`язку з чим в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 слід відмовити.

Керуючись ст.242, 332, 333 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 про доручення проведення слідчого експерименту та про призначення в кримінальному провадженні №0002965 від 24.08.2016 року відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, повторної судової автотехнічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1