Справа № 461/6423/18
Провадження № 1-кс/461/8167/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2018 року cлідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно

в с т а н о в и в:

Прокурор другого відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури Прокуратури Львівської області ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на кілки заточені, дерев`яні, породи акація, розміром (мм): 1000х25х25 - 24 місць по 1800 штук, всього - 43200 шт., котрі перебувають у володінні Управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Львівської митниці ДФС, фактична адреса: м. Львів, вул. Городоцька, 369.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що працівниками МО «Малехів» митного поста «Північний» Львівської митниці ДФС всупереч вимог Закону України «Про особливості державного регулювання діяльності суб`єктів підприємницької діяльності, пов`язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів» яким заборонено вивезення пиломатеріалів, виготовлених з дерева породи акація, здійснили митне оформлення товару з метою подальшого вивезення за межі митної території України, зокрема виробів столярних породи акація - частини опалубки (кілки заточені дерев`яні для бетонування) розміром 1000*25*25 - всього 43200 штук на суму 8640 євро.

06.09.2018 року у відповідності до постанови слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 кілки заточені дерев`яні, розміром (мм): 1000х25х25 - 24 місць по 1800 штук, всього - 43200 шт. визнанні речовим доказом.
Зазначає, що дані предмети є доказом злочину та відповідають критеріям, визначеним ч.1 ст. 98 КПК України, тобто зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, є об`єктом кримінально протиправних дій та отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а тому є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні. Просить клопотання задоволити.

На підставі ч.2 ст.172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглядати клопотання без виклику особи, у володінні якої знаходиться майно, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Прокурор у судовому засіданні клопотання про арешт майна підтримав, просив таке задоволити.
Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, частиною першою ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
Частиною третьою ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Судом встановлено, що слідчим управлянням Головного управління Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000245 відомості про, яке 14.08.2018 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України.

Органом досудового розслідування встановлено, що 08.08.2018 року до зони митного контролю митного поста «Краковець» Львівської митниці ДФС, прибув автомобіль марки DAFд.н.з НОМЕР_1 , причіп НОМЕР_2 , завантажений виробами з дерева. Згідно предявлених документів експортера ТзОВ «Компанія Європейське торгівельне партнерство», а саме інвойсу, CMR і контракту, як вантаж було замитнено вироби столярні породи акація - частини опалубки (кілки заточені дерев`яні для бетонування) розміром 1000*25*25 - всього 43200 штук на суму 8640 євро.

В ході проведених заходів встановлено, що вказаний автомобіль з вантажем було замитнено посадовими особами відділу митного оформлення «Малехів» митного поста «Північний» Львівської митниці ДФС, згідно митної декларації № 209140/2018/152641 від 06.08.2018 на митному пості «Малехів» (адреса: Жовківський р-н, с. Малехів, вул. Т.Дороша, 20а), на підставі поданих документів інвойсу, CMR, контракту, специфікації та акту завантаження. Крім цього до вказаних документів, директором ТзОВ «Компанія Європейське торгівельне партнерство» ОСОБА_5 було додатково надано повідомлення №06 від 02.08.2018 про те, що згідно інвойсу №02/04/2018 від 23.04.2018 товар столярний виріб - частини опалубки, виготовлені з акації.
Згідно постанови слідчого СУ ГУНП у Львівській області ОСОБА_4 від 06.09.2018 року кілки заточені дерев`яні, розміром (мм): 1000х25х25 - 24 місць по 1800 штук, всього - 43200 шт. визнанні речовим доказом.
Прокурор довів, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане.
Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.
Незастосування арешту майна може привести до настання наслідків, що перешкоджатимуть збереженню речових доказів.
Таким чином, оскільки вказані у даному клопотанні предмети визнані речовими доказами у кримінальному правопорушенні, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, є об`єктом кримінально протиправних дій та отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також враховуючи правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, наслідки арешту, розумність та співрозмірність обмеження права власності, завдання кримінального провадження, інші обставини, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.131, 132, 170, 172, 173, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих регіональної прокуратури прокуратури Львівської області ОСОБА_3 задоволити.

В кримінальному провадженні №0000245 від 14.08.2018 року накласти арешт на кілки заточені, дерев`яні, породи акація, розміром (мм): 1000х25х25 - 24 місць по 1800 штук, всього - 43200 шт., котрі перебувають у володінні Управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Львівської митниці ДФС, фактична адреса: м. Львів, вул. Городоцька, 369.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо, ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1