ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9420/18
провадження № 1-кп/753/1362/18
В И Р О К
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" червня 2018 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченої ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Горлівка, Донецької області, українки, громадянки України, з середньою освітою, не заміжньої, зі слів працюючої касиром в магазині "Білла", зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 27, ч. 1 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи згідно Наказу № 10-118-к від14.06.2017 року на посаді касира торгівельного залу відділу «Зона обслуговування клієнтів» у ТОВ «МЕТРО КЕШ ЕНД КЕРІ УКРАЇНА» (Код ) у період з 18.08.2017 по 24.08.2017 була відсутня на робочому місці.

При цьому, ОСОБА_5 з метою підтвердження та обґрунтування підстави своєї відсутності на робочому місці, всупереч вимог Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 № 455, без звернення для огляду до лікаря, вирішила замовити у мережі Інтернет платну послугу із замовлення листка непрацездатності. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на пособництво в підробленні офіційного документа, який видається установою і який надає право на отримання матеріальної допомоги у зв`язку із тимчасовою втратою працездатності та звільняє від обов`язку присутності на робочому місці, з метою подальшого його використання, ОСОБА_5 , у період часу з 18.08.2017 по 24.08.2017, більш точного часу та дати до судовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , знайшла у мережі Інтернет оголошення про надання платних послуг із оформлення лікарняних листів та листків непрацездатності. В цей час, остання, розуміючи, що видача документів, які засвідчують тимчасову непрацездатність здійснюються тільки після особистого огляду хворого лікуючим лікарем (фельдшером), про що робиться відповідний запис у медичній карті амбулаторного чи стаціонарного хворого з обґрунтуванням тимчасової непрацездатності, з метою замовлення виготовлення листка непрацездатності, зателефонувала за номером телефону, вказаним у оголошенні. Продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, ОСОБА_5 , спілкуючись по телефону із невстановленою до судовим розслідуванням особою (матеріали відносно якої виділені в окреме провадження), надала останній свої анкетні дані, дані щодо місця роботи та відомості про стан свого здоров`я для подальшого зазначення діагнозу та періоду звільнення від роботи, який має бути вказаний у листку непрацездатності. Після цього, ОСОБА_5 вирішивши питання щодо оплати за виготовлення листка непрацездатності на своє ім`я, також повідомила про бажаний спосіб і адресу поштового відділення, куди невстановлена особа має відправити підроблений листок непрацездатності. У подальшому, в період часу з 18.08.2017 до 24.08.2017, більш точної дати та часу до судовим слідством не встановлено, ОСОБА_5 отримала у одному із поштових відділень «Нова Пошта» у Дарницькому районі міста Києва за відомо підроблений листок" непрацездатності серії АДГ № 398162 на своє ім`я, згідно якого її звільнено від роботи на період з 18.08.2017 по 24.08.2017 у зв`язку із захворюванням «ГРВІ». Крім того, установлено, що ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що вона не проходила лікування та усвідомлюючи, що отриманий листок непрацездатності є підробленим і, як наслідок його використання може бути обґрунтовано звільнено її від роботи у період з 18.08.2017 по 24.08.2017, а також компенсовано втрачений заробіток, у останньої виник злочинний умисел, спрямований на використання за відомо підробленого документа. Так, 04.09.2017, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на використання за відомо підробленого документа, знаходячись за місцем працевлаштування, а саме за адресою: м. Київ, пр-т. Петра Григоренка, 43 надала менеджеру з персоналу ТОВ «МЕТРО КЕШ ЕНД КЕРІ УКРАЇНА» (Код ) за відомо підроблений листок непрацездатності АДГ № 398162 на своє ім`я, згідно якого її звільнено від роботи на період з 18.08.2017 року по 24.08.2017 року у зв`язку із захворюванням «ГРВІ», який вона отримала в порушення вимог Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 № 455. У подальшому, ТОВ «МЕТРО КЕШ ЕНД КЕРІ УКРАЇНА» на підставі наданого ОСОБА_5 лиска непрацездатності скликано засідання комісії із соціального страхування, за результатами якого було складено протокол № 04.09.2017, де членами комісії було виявлено факт надання підробленого листка непрацездатності.

Захисником в судовому засіданні ОСОБА_4 було заявлено клопотання про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям на підставі п.1 ч.2 ст.284 КПК України, у зв"язку з тим, що вона визнала свою вину у вчиненні інкриміновах їй злочинів, щиро розкаялася, має бездоганну репутацію та вчинила злочин уперше.

Прокурор вважала, що можуть бути судом враховані характеризуючи дані обвинуваченої при постановлені процесуального рішення.

Згідно зі ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила злочин невеликої тяжкості або необережний злочин середньої тяжкості, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялась, активно сприяла розкриттю злочину і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до вимог ст.ст.285, 286 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Як вбачається зі змісту пункту 3 Постанови Пленуму ВСУ від 23.12.2005 року № 12 „Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності", звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст.45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Судом встановлено наявність таких складових дійового каяття як щире каяття.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №12 від 23.12.2005 року "Про практику застосування судами України законодавства про звільнення від кримінальної відповідальності", при вирішенні питання про звільнення особи від кримінальної відповідальності суд повинен дослідити чи дійсно діяння, яке постановлено особі за провину, мало місце, що воно містить склад кримінального правопорушення і особа винна в його вчиненні, а також, що умови та підстави її звільнення від кримінальної відповідальності передбачені КК України. Тільки після цього можна постановити (ухвалити) у визначеному КПК України порядку відповідне судове рішення. Зокрема, поряд з доказами винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення мають зазначатись умови та підстави, з урахуванням яких суд вирішив звільнити особу від кримінальної відповідальності.

В зв`язку з зазначеним суд приходить висновку, що у задоволенні клопотання захисника слід відмовити.

Водночас, будучи допитаною в судовому засіданні, обвинувачена ОСОБА_5 свою вину у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 27, ч.1 ст. 358 та ч. 4 ст. 358 КК України визнала у повному обсязі, та зазначила, що вчинила злочини при обставинах зазначених у обвинувальному акті.

Також обвинувачена підтвердила, що всі обставини викладені у обвинувальному акті відповідають дійсним обставинам, при досудовому розслідуванні кримінального провадження до неї недозволених методів дізнання та проведення розслідування не застосовувалося, у вчиненому щиро кається. Обвинувачена ОСОБА_5 визнала свою вину у вчиненні злочинів, передбачених ч.5 ст. 27, ч.1 ст. 358 та ч. 4 ст. 358 КК України та не оспорює фактичні обставини, пояснивши при цьому, що вона правильно розуміє зміст пред`явленого їй обвинувачення та не заперечує про визнання недоцільним дослідження доказів, щодо тих обставин, які ніким не оспорюються, крім того, у суду не має сумнівів в добровільності та істинності її позиції, а тому суд, роз`яснивши обвинуваченій порядок та наслідки розгляду кримінального провадження в порядку передбаченому ч.3 ст.349 КПК України, переконавшись, що ніхто із учасників судового провадження не заперечує, щодо такого порядку судового розгляду, визнав недоцільним досліджувати докази щодо тих обставин, які ніким не оспорюються. Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18.01.1978 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків. Оцінюючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що винність обвинуваченої ОСОБА_5 «поза розумним сумнівом» знайшла своє повне підтвердження в ході судового розгляду кримінального провадження. Дії обвинуваченої ОСОБА_5 суд кваліфікує за ч. 5 ст. 27, ч. 1 ст. 358 КК України, як пособництво у підробленні офіційного документа, який видається установою, і який надає права та звільняє від обв`язків, з метою використання його іншою особою, та за ч. 4 ст. 358 КК України як використання за відомо підробленого документа. Обставиною, що пом`якшує покарання обвинуваченому згідно ст. 66 КК України є щире каяття. Обставини, що обтяжують покарання обвинуваченому згідно ст. 67 КК України не встановлено. Згідно ч.2 ст.65 КК України особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження нових злочинів. При призначенні покарання обвинуваченому суд враховує ступінь тяжкості вчинених нею злочинів, форму вини вчиненого діяння, щире каяття обвинуваченої, дані, що характеризують особу обвинуваченої, ставлення до скоєного, позицію прокурора те, що вона давала правдиві та послідовні покази як під час досудового розслідування кримінального провадження, так і під час судового розгляду, свою вину у вчиненні злочинів передбачених ч.5 ст. 27, ч.1 ст. 358 та ч. 4 ст. 358 КК України визнала у повному обсязі та щиро розкаялася, не перебуває на обліку у лікарів нарколога та психіатра, позитивно характеризується, тому виправлення її на думку суду можливе без ізоляції від суспільства, і покарання їй слід призначити у виді штрафу у межах санкцій ч.1 ст. 358, ч.4 ст.358 КК України та підставі ст. 70 КК України призначити остаточне покарання у виді штрафу і саме таке покарання буде необхідним та достатнім для виправлення обвинуваченого та для запобігання вчиненню ним нових злочинів у майбутньому. Процесуальні витрати слід стягнути з обвинуваченої. Цивільний позов не заявлявся. Питання речових доказів суд вирішує у відповідності зі ст. 100 КПК України.

. Підсумовуючи вищенаведене, керуючись ст. ст.65,66,67 КК України, ст.ст., 342-380 КПК України, суд З А С У Д И В: ОСОБА_5 визнати винною у вчиненні злочинів передбачених ч.5 ст. 27, ч.1 ст. 358 та ч. 4 ст. 358 КК України та призначити їй покарання: За ч. 5 ст.27, ч. 1 ст. 358 КК України у виді штрафу у розмірі 70 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1190 гривень; За ч. 4 ст. 358 КК України у виді штрафу у розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень; На підставі ч.2 ст. 70 КК України шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим призначити ОСОБА_5 остаточне покарання за сукупністю злочинів у виді штрафу у розмірі 70 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1190 ( одну тисячу сто дев"яносто) гривень.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави 1 979 ( одна тисяча дев"ятсот сімдесят дев"ять) гривень 20 копійок за проведення технічної експертизи документів № 8-4/2204 від 26.12.2017 року.

Речові докази , залишити при матеріалах справи.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляції через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції. Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Обвинуваченому та прокурору копія вироку вручається негайно після його проголошення.

Учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні, копія судового рішення надсилається не пізніше наступного дня після ухвалення. СУДДЯ: ОСОБА_6