Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження №1-кп/641/618/2018 Справа №641/4367/18
УХВАЛА
підготовчого судового засідання

19 липня 2018 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000207 від 11.10.2017, щодо

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кам`яна Яруга Чугуївського району Харківської області, громадянина України, з середньо-технічною освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченого за ч. 2 ст. 307 КК України, суд -

ВСТАНОВИВ:

02 липня 2018 року з Харківської місцевої прокуратури № 1 до суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України щодо ОСОБА_4 .. Стосовно обвинуваченого застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 10 серпня 2018 року.

В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив усне клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .. В обґрунтування свого клопотання, прокурор послався на те, що обвинувачений може переховуватися від слідства та вчиняти нові злочини.

Захисник обвинуваченого в свою чергу заперечувала проти клопотання прокурора та надала документи про наявність у ОСОБА_4 матері ОСОБА_6 1955 року народження, яка має проблеми зі здоров`ям, що обвинувачений офіційно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та позитивно характеризується з боку сусідів, а тому, має тісні соціальні зв`язки і не має наміру ухилятись від слідства. Крім того, ОСОБА_4 раніше не судимий, а відтак підстав стверджувати про ризик вчинення ним нових кримінальних правопорушень немає.

Крім того, адвокатом ОСОБА_5 через канцелярію суду надано клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, оскільки на досудовому слідстві її не було залучено у якості захисника, що суттєво порушило право обвинуваченого на захист.

Обвинувачений заперечував проти задоволення клопотання прокурора та просив не продовжувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Разом з тим, ОСОБА_4 просив задовольнити клопотання його захисника та повернути обвинувальний акт прокурору, оскільки на досудовому слідстві він фактично був позбавлений обраного ним захисника.

Прокурор проти задоволення клопотання захисника заперечував та просив призначити справу до судового розгляду, оскільки право на захист обвинуваченого під час досудового розслідування було забезпечено шляхом надання йому захисника за призначенням ОСОБА_7 ..

Суд вислухавши думку сторін дійшов наступного.

Так, відповідно до частини 3 статті 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, і повинно містити:

1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;

2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;

3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Зазначені вимоги до клопотання прокурором не виконані, усне клопотання прокурора про обрання або продовження запобіжного заходу у підготовчому судовому засіданні чинним КПК України не передбачено.

Застосування до розгляду цього питання норм статті 331 КПК України неможливе, оскільки дана норма стосується стадії судового розгляду.

Крім того, у суду немає достатніх підстав вважати що наведені прокурором ризики переховування ОСОБА_4 від суду та вчинення ним нових кримінальних правопорушень, є достатніми для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Навпаки, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 раніше не судимий, а тому, підстав стверджувати що обвинувачений схильний до вчинення нових кримінальних правопорушень немає. Ризик переховування ОСОБА_4 від суду прокурором також не доведений, не надано жодного випадку порушення обвинуваченим його процесуального обов`язку.

Під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 слідчим суддею Дзержинського районного суду м. Харкова в ухвалі від 14.06.2018, інших ризиків не встановлено.

Доводи прокурора про необхідність продовження строку тримання ОСОБА_4 під вартою з огляду на тяжкість покарання є неспроможними, оскільки відповідно до п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання передбачених ризиків.

Таким чином, суд вважає доцільним застосувати до нього запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків.

Щодо клопотання захисника про повернення обвинувального акту прокурору, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього документи, дійшов до наступного.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування прокурору, якщо вони не відповідають вимогам КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

Частина 1 статті 291 КПК України встановлює, що обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором.
Відповідно до ч. 3 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно. У порушення вищевказаних вимог Закону, обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 не затверджено прокурором, оскільки відсутній його особистий підпис про це.

Крім того, слушними є доводи захисника про порушення права ОСОБА_4 на захист під час проведення досудового розслідування.

Так, договір про надання правових послуг адвоката між обвинуваченим ОСОБА_4 та адвокатом ОСОБА_5 укладено 20 червня 2018 року. Як видно з клопотання захисника, вона, а також сам обвинувачений неодноразово повідомляли слідчого про необхідність залучення адвоката ОСОБА_5 та забезпечення її участі під час проведення процесуальних дій, однак, як видно з реєстру матеріалів досудового слідства, після 20.06.2018, слідчим проводились процесуальні дії та приймалися процесуальні рішення за участі захисника ОСОБА_7 ..

Судом відкладався підготовчий розгляд справи для надання прокурором копії процесуального рішення слідчого або прокурора про залучення захисника ОСОБА_7 за призначенням, однак цього рішення прокурором не надано. Крім того, прокурором не надано відомостей які б спростовували доводи обвинуваченого та адвоката ОСОБА_5 про те, що вони звертались до слідчого для залучення нового захисника.

Таким чином, суд вважає, що під час досудового слідства дійсно мало місце порушення права обвинуваченого на захист і вільний вибір захисника. Підстав, з яких ОСОБА_4 було надано саме захисника ОСОБА_7 суду не надано.

Вказані порушення статей 290-292 КПК України мають велике значення для подальшого розгляду справи та унеможливлюють поновлення порушених прав під час судового розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 110, 290-292, 314-316, 369 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити прокурору у задоволенні усного клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .

Змінити застосований до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Кам`яна Яруга Чугуївського району Харківської області, громадянина України, з середньо-технічною освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

1) Прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

2) Цілодобово не залишати місце постійного мешкання: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) Повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

4) Здати для зберігання до відповідних органів державної влади паспорт для виїзду за кордон при його наявності.

Звільнити ОСОБА_4 з-під варти в залі суду негайно.

Попередити ОСОБА_4 , що в разі невиконання вищевказаних зобов`язань, до нього може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід.

Ухвалу передати для виконання органам національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Працівники органу національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в його житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань пов`язаних із виконанням покладених на підозрюваного обов`язків, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Харківської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_3 .

Строк дії ухвали складає 2 місяці з дня її проголошення, тобто до 19 вересня 2018 року.

Клопотання адвоката ОСОБА_5 задовольнити.

Обвинувальний акт кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000207 від 11.10.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України щодо ОСОБА_4 повернути прокурору Харківської місцевої прокуратури № 1.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Харківської області через Комінтернівський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя- ОСОБА_1