печерський районний суд міста києва
Справа № 757/7329/18-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 лютого 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України молодшого радника юстиції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002780 від 30.08.2017 про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :
12.02.2018 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України молодшого радника юстиції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002780 від 30.08.2017 про арешт майна, а саме: на кошти, які знаходяться на рахунку: Акціонерний банк "Південний" (МФО 328209) юридична адреса: м. Одеса вул. Краснова, 6/1.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

12 лютого 2018 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, якою подано вказане клопотання, через канцелярію суду подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчого у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Управлінням з розслідування кримінальних проваджень у сфері економіки Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002780 від 30.08.2017 за фактами вчинення за попередньою змовою групою осіб фіктивного підприємництва; фінансових операцій з коштами, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації доходів; підроблення групою осіб документів по створенню (придбанню) ряду суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб), з метою прикриття незаконної діяльності, за ознаками злочинів передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 209, ч.3 ст. 209, ч. 3 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період з 2017 року по теперішній час групою осіб за попередньою змовою між собою, без наміру здійснювати підприємницьку діяльність, в порушення ст.ст. 81, 87, 89 Цивільного Кодексу України, ст.ст. 55 - 1, 56, 57, 62 Господарського кодексу України та ст.ст. 9, 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осібпідприємців та громадських формувань», створено та придбано ряд суб`єктів підприємницької діялності ТОВ "УКРЕКСПОТРЕЙД" (), ТОВ "ЦЕНТРОЙЛ ЗБУТ" (), ПП "ХІМТЕХНОСТРОЙ" (), ТОВ "УКРПРОМ 100" (), ТОВ "УКРЕКСПОЛАЙН" (), ТОВ "УКРАГРОТРЕЙД-К" (), ТОВ "ТЕХНОЛІН" (), ТОВ "СІТІ СТОУН" (), ТОВ "СИДЖИ ТРЕЙД" (), ТОВ "СВІТТЕХНО" (), ТОВ "РІДЖ ВЕЙ ТРЕЙД" (), ТОВ "МАСМЕД" (), ТОВ "КОМТОРГ ТРЕЙД" (), ТОВ "КОМВНЕШТОРГ" (), ТОВ "ІНКОР ЛАЙТ" (), ТОВ "ЗЕРНОПРОДУКТЛЮКС" (), ТОВ "ДЖЕНТАЛ ТРЕЙД" (), ТОВ "ГРІНСАН" (), "ГРЕЙНЕКСПОРТ ВАМ" (), ТОВ "ВНЕШПРОДТОРГ КОМПАНІ" (), ТОВ "ВІТОМАКС" (), ТОВ "ВАЙС ТОРГ" (), "БРАЙТВЕЙ ЛТД" (), ТОВ "АТЛАС ФЛАЙТ" (), ТОВ"АКТИВ ПОСТАЧ" (), ТОВ "УКРЕКСПОПРО" (), ТОВ "ПОБУТТОРГ КОМПАНІ" (), ТОВ "ЖБК - ІНЖИНІРИНГ" (), ТОВ "ЄС ДИ ЕМ ЕКСПЕРТ" (), ТОВ "ЕЛІЗАРО" (), ТОВ "ДОНВУД ІНВЕСТ" (), ТОВ «Алерма» (), ТОВ «Промлайт» () та інші, з метою прикриття незаконної діяльності, яка полягає в формуванні необгрунтованого податкового кредиту підприємствам вигодо набувачам для мінімізації податкових зобов`язань.

З метою легалізації коштів, які отримані внаслідок вчинення суспільно небезпечного діяння, діючи за попередньою змовою, групою осіб на території Київської та Одеської областей відкрили підконтрольним суб`єктам підприємницької діяльності в приміщенні Акціонерний банк "Південний" (МФО 328209) розрахункові рахунки з метою проведення фінансових операцій з коштами, тобто зняття готівки з рахунків, які надійшли від підприємств реального сектору економіки за сплату не поставлених товарів, та не наданих робіт та послуг, тобто для проведення легалізації грошових коштів отриманих незаконним шляхом.

Прокурор вказує, що Враховуючи вище наведене, існує загроза переведення грошових коштів на рахунки інших підконтрольних суб`єктів підприємницької діяльності, з метою унеможливлення накладення арешту на грошові кошти, отримані внаслідок вчинення протиправної діяльності, оскільки співробітники Акціонерний банк "Південний" (МФО 328209), виступають гарантом таємниці банківських рахунків, операцій, які проводяться по рахункам, збереження відомостей відносно клієнтів, у зв`язку з чим орган досудового розслідування клопоче про розгляд даного клопотання без участі указаних представників.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до пункту 1, частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що 06.02.2018 вище вказані грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку постановою слідчого визнані речовими доказами в кримінальному провадженні.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України молодшого радника юстиції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002780 від 30.08.2017 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на кошти, які знаходяться на рахунку: Акціонерний банк "Південний" (МФО 328209) юридична адреса: м. Одеса вул. Краснова, 6/1, наступні поточні банківські рахунки суб`єктів підприємницької діяльності, а саме: ТОВ "АЛЕРМА" () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 ; ТОВ "Промлайт" () № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, за виключенням операцій зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) та виплати заробітної плати працівникам, повідомляючи правоохоронні органи усно та письмово про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках, за першим запитом слідчого на час його надання.

Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя