Справа №573/25/18
Номер провадження 1-кс/573/16/18

УХВАЛА
і м е н е м У к р а ї н и
10 січня 2018 року м. Білопілля
Білопільський районний суд Сумської області у складі:
слідчої судді: ОСОБА_1 ,
з участю секретаря: ОСОБА_2 ,
слідчого: ОСОБА_3 ,
розглянувши в залі суду в м. Білопілля клопотання слідчого Білопільського відділення поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,
10 січня 2018 року слідчий СВ Білопільського відділення поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, яке мотивує тим, що 21 грудня 2017 року до чергової частини Білопільського ВП ГУНП в Сумські області надійшла заява від ОСОБА_5 , 1949 року народження, мешканки АДРЕСА_1 про те, що в ніч з 09 на 10 грудня 2017 року невстановлена особа з двору її дачного домогосподарства за адресою: АДРЕСА_2 шляхом вільного доступу викрала 20 м мідного кабелю.
В ході проведення додаткового огляду місця події від 05 січня 2018 року на погребі, який розташований у дворі багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , були виявлені та вилучені сліди перетину на фрагменті електричного кабелю, що проходив над дверима погреба.
Під час досудового слідства було встановлено, що до скоєння даного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_3 .
Опитуваний ОСОБА_6 повідомив, що в середині грудня 2017 року проходив повз двір багатоквартирного одноповерхового будинку по АДРЕСА_2 та побачив електричний кабель, який проходив від погребу до однієї з квартир. В цей час у нього виник умисел на викрадення даного кабелю, після чого він підійшов до погребу, та за допомогою розкладного ножа, який був у нього при собі, перерізав кабель біля погреба в місці з`єднання та почав його змотувати. Змотавши кабель до дверей квартири він відірвав інший край кабелю від з`єднування та використав його у власних цілях.
09 січня 2018 року під час огляду в кабінеті № 20 Білопільського ВП ГУНП в Сумській області за адресою: м. Білопілля, вул. Соборна, 76 Сумської області ОСОБА_6 добровільно видав складний ніж із пластиковою рукояттю синього кольору, за допомогою якого він перерізав та викрав мідний кабель, належний ОСОБА_5
Про підозру у вчинені кримінального правопорушення нікому не повідомлялось.
Посилаючись на наявність достатніх підстав вважати, що вищезазначений складний ніж із пластиковою рукояттю синього кольору відповідає критеріям віднесення майна до речових доказів, визначених ст. 98 КПК України, з метою повного, всебічного та неупередженого розслідування справи, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна, а також з метою призначення судової трасологічної експертизи для вирішення питання чи даним предметом були залишені сліди перетину на вилученому фрагменті електричного кабелю, а тому слідчий узгоджено із прокурором просить накласти арешт на складний ніж із пластиковою рукояттю синього кольору, шляхом тимчасового вилучення, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування зазначеним майном.
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Власник майна ОСОБА_6 надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі (а.с. 30).
Заслухавши слідчого ОСОБА_3 , вивчивши клопотання, повно, всебічно і об`єктивно дослідивши додані до нього матеріали, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до загальних положень Кримінального процесуального кодексу України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим законом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, що знайшло також свій розвиток і у положеннях КПК, які регламентують порядок застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.
Частиною першою статті 170 КПК України поняття арешту майна визначено як тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати правову підставу для арешту майна, а також можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
В силу п. 1 ч. 2, ч. 3, ч. 10 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. В такому разі арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що в ході проведення додаткового огляду місця події від 05 січня 2018 року на погребі, який розташований у дворі багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , були виявлені та вилучені сліди перетину на фрагменті електричного кабелю, що проходив над дверима погреба.
Під час досудового слідства було встановлено, що до скоєння даного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_3 .
Наведене вище свідчить про існування розумних підозр вважати, що вилучене майно відповідає критеріям речових доказів, передбаченим ст. 98 КПК України.
На даному етапі суд вважає використання вказаного майна як доказу в кримінальному провадженні цілком можливим, у зв`язку з наявністю обґрунтованих підстав вважати, що вилучене майно, могло залишити на собі сліди злочину та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також з метою призначення судової трасологічної експертизи для вирішення питання чи даним предметом були залишені сліди перетину на вилученому фрагменті електричного кабелю.
Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що клопотання слідчого про арешт вилученого майна з метою збереження речових доказів з підстав, зазначених у клопотанні, відповідає вимогам процесуального закону, є розумним та співмірним з метою забезпечення завдань кримінального провадження, а відтак, підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-173, КПК України, суд
Клопотання слідчого Білопільського відділення поліції ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, задовольнити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, яким необхідно вручити її копію.
Відповідно до ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Сумської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: