Справа 288/79/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

18 січня 2018 року. смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання слідчого Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді взяття під варту, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000417 від 10 листопада 2017 року, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не має, громадянина України, українця, в силу статті 89 КК України раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України,

перевіривши надані матеріали, заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

18 січня 2018 року до Попільнянського районного суду Житомирської області надійшло клопотання слідчого Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України.

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 07 листопада 2017 року, близько 17.00 години, ОСОБА_5 знаходився у будинку за місцем свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 . В ході спільного розпиття спиртних напоїв ОСОБА_5 вступив у словесну суперечку із ОСОБА_6 . Під час даної суперечки у ОСОБА_5 виник умисел, направлений на умисне заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 наніс декілька ударів кулаком правої руки в область обличчя ОСОБА_8 , заподіявши ОСОБА_7 тілесне ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми - синця правого ока, синця лівого ока, садна верхньої губи, крововиливу в м`які тканини голови в лівій лобно-скроневій ділянці, крововиливів під оболонки головного мозку та мозочка, забою головного мозку, має ознаки тяжкого тілесного ушкодження за критерієм небезпеки для життя та перебуває в прямому причинному зв`язку з настанням смерті.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_9 помер в стаціонарному відділенні інтенсивної терапії Попільнянської ЦРЛ. Смерть ОСОБА_8 настала від закритої черепно-мозкової травми у вигляді: крововиливів під оболонки головного мозку та мозочка, забою головного мозку, що ускладнилась розвитком набряку, набубнявіння речовини головного мозку.

Діями, які виразились в заподіянні умисного тяжкого тілесного ушкодження, що спричинило смерть потерпілого, ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України.?

17 січня 2018 року о 15.40 годині в ході проведення досудового розслідування по даному кримінальному провадженню було винесено повідомлення про підозру ОСОБА_5 за частиною другою статті 121 КК України, яка відповідно до частини четвертої статті 12 КК України, є тяжким злочином.

Вина підозрюваного підтверджується: - протоколом огляду місця події від 09 листопада 2017 року, в ході якого в домогосподарстві, що за адресою: АДРЕСА_2 , звідки було госпіталізовано потерпілого ОСОБА_8 , вилучено зріз із постелі з плямою речовини біологічного походження, недопалки цигарок та дві скляні чарки; - протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка повідомила, що її брат ОСОБА_9 проживав у підсобному приміщенні її домогосподарства. Зайшовши 09 листопада 2017 року до вказаного приміщення, вона виявила останнього без свідомості. Востаннє брата вона бачила 08 листопада 2017 року, коли він разом із ОСОБА_11 рухався у напрямку центра села. Наступного дня вона брата не бачила та не бачила, щоб хтось заходив до нього чи виходив; - протоколом огляду трупа ОСОБА_8 від 30 листопада 2017 року, в ході якого було виявлено тілесні ушкодження у вигляді синця верхньої повіки правого ока, синця в ділянці лівого ока, синця правого плеча, мокнучої рани лівого стегна та правої гомілки, садна верхньої губи та правого коліна; - показаннями свідка ОСОБА_11 , який повідомив, що 07 листопада 2017 року, він спільно із ОСОБА_12 , ОСОБА_5 та ОСОБА_13 розпивали спиртні напої по місцю проживання останнього за адресою: АДРЕСА_1 . В ході виниклої суперечки ОСОБА_5 наніс два удари кулаком правої руки в область голови ОСОБА_8 , після чого, скоріш за все, наніс третій удар, якого свідок не бачив, однак чув характерний звук удару; - показаннями свідка ОСОБА_13 , який повідомив, до дійсно 07 листопада 2017 року до нього додому прийшли ОСОБА_9 та ОСОБА_11 , вдома ще знаходився його внук ОСОБА_14 , в ході спільного розлиття спиртних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_12 виник конфлікт, в ході якого свідок почув звук удару (свідок сліпий). Після цього, ОСОБА_5 вивів ОСОБА_8 із будинку; - протоколом проведення слідчого експерименту від 02 грудня 2017 року за участю свідка ОСОБА_11 , який підтвердив свої показання та показав на місцевості обставини вчинення кримінального правопорушення та механізм нанесення ударів; - висновками експерта за № 146 від 10 січня 2018 року, додатковим висновком експерта № 11/1 від 15 січня 2018 року та додатковим висновком експерта № 17 2 віл 17 січня 2018 року, згідно із якими у ОСОБА_8 виявлені тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми - синця правого ока, синця лівого ока. садна верхньої губи, крововиливу в м`які тканини голови в лівій лобно-скроневій ділянці, крововиливів під оболонки головного мозку та мозочка, забою головного мозку, має ознаки тяжкого тілесного ушкодження за критерієм небезпеки для життя та перебуває в прямому причинному зв`язку з настанням смерті. Крім того, експертом зазначено, що вказані тілесні ушкодження могли утворитися одночасно у вечірній час 07 листопада 2017 року; - показаннями підозрюваного ОСОБА_5 , який повідомив, що дійсно в ході спільного розпиття спиртних напоїв 07 листопада 2017 року, разом із ОСОБА_12 , ОСОБА_15 та ОСОБА_11 у нього виникла суперечка із ОСОБА_12 , в ході якої підозрюваний кулаком правої руки наніс два удари останньому в ліву сторону голови, після чого вивів із будинку та наніс ще удар в область сідниць, від якого потерпілий впав на землю; - протоколом слідчого експерименту, під час якого підозрюваний ОСОБА_5 показав, яким саме чином та способом він наносив тілесні ушкодження ОСОБА_7 .

Крім того, 19 січня 2016 року за результатами досудового розслідування СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області об`єднаного кримінального провадження № 0000486 від 08 листопада 2015 року до Попільнянського районного суду направлено обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за частиною третьою статті 185 КК України; 27 квітня 2016 року за результатами досудового розслідування слідчим відділенням Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області кримінального провадження № 0000173 від 18 квітня 2016 року до Попільнянського районного суду направлено обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за частиною другою статті 185 КК України; 05 січня 2018 року за результатами досудового розслідування СВ Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області кримінального провадження № 000489 від 21 грудня 2017 року до Попільнянського районного суду направлено обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 за частиною другою статті 185 КК України, зазначене свідчить, що ОСОБА_5 продовжує вчиняти кримінальні правопорушення, тому існує велика імовірність того, що він може вчинити нові злочини.

Таким чином, відповідно до частини першої статті 177 КПК України, існують ризики того, що ОСОБА_5 зважаючи на тяжкість злочину та міри покарання, яка загрожує йому, може переховуватись від слідства та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, зокрема на свого діда ОСОБА_13 , із яким він спільно проживає та на ОСОБА_11 , який проживає неподалік.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, відповідальність за який передбачена частиною другою статті 121 КК України, за який встановлено покарання від 7 до 10 років позбавлення волі та відносно нього до суду направлено обвинувальні акти за вчинення ряду інших злочинів проти власності, у тому числі тяжкого, ніде не працює, має слабкі соціальні зв`язки, на утриманні неповнолітніх дітей не має, слідство приходить до висновку, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків.

Враховуючи вищевикладене, із метою запобігання зазначеним ризикам, які можуть виникнути при обранні підозрюваному ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, слідчий просить обрати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Заслухавши в судовому засіданні підозрюваного, який просив не застосовувати до нього запобіжний захід у виді тримання під вартою, слідчого, доводи прокурора, який підтримав клопотання та вказав, що застосування жодного із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти наведеним у клопотання ризикам, дослідивши матеріали, якими обґрунтовуються доводи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з слідуючих підстав.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
За змістом пункту четвертого частини четвертої статті 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частиною першою статті 194 КПК України встановлено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, суд враховує вимоги статті 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.
Як було встановлено в судовому засіданні та вбачається з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі від семи до десяти років, не працює, має слабкі соціальні зв`язки, зважаючи на тяжкість злочину, а також покарання, яке загрожує йому, може переховуватись від органів досудового слідства та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Судом враховується вік ОСОБА_5 в той же час приймаючи до уваги, що матеріалами справи встановлено, що підозрюваним було вчинено тяжкий злочин, поєднаний із застосуванням насильства, який спричинив загибель людини, а тому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується підозрюваному, та позбавляє його можливості перешкодити інтересам правосуддя і запобіганню спробам переховуватися від органів досудового слідства та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення. Суд вважає, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та вбачає підстави для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного.
Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд враховує обставини кримінального провадження, практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
На підставі вищенаведеного, враховуючи тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_5 у разі визнання його винуватості, особу підозрюваного, слабкі соціальні зв`язки підозрюваного, а також те, що наявні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання необхідно задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою. Застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо підозрюваного не зможе запобігти ризикам, передбаченим пунктом першим, третім, п`ятим частини першої статті 177 КПК України, що зазначені в клопотанні.

За даних обставин, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтею 177 та статтею 178 КПК України, відповідно до пункту другого частини четвертої статті 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, приходить до висновку, що застосування запобіжного заходу у виді застави є недоцільним та не визначає її розмір у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого Попільнянського ВП Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області ОСОБА_4 задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю та жителю АДРЕСА_1 , що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 121 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з 18 січня 2018 року з 17 години 30 хвилин по 18 березня 2018 року по 17 годину 30 хвилин.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області.

Слідчий суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1