УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ВСТАНОВИВ:
До Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області надійшла заява від ОСОБА_4 , яка просить притягнути до кримінальної відповідальності службових осіб ПП «Трангазінвєст», які шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами, під виглядом страхового внеску при оформлені кредитного договору, в сумі 5000 гривень, чим завдали потерпілій матеріальної шкоди.
В ході досудового розслідування ОСОБА_4 пояснила, що 20.06.2017 невстановлені службові особи підприємства ПП «Трангазінвєст», офіс якого на той час розташовувався за адресою: вул. Південноукраїнська, 4 в, м. Запоріжжя, під виглядом страхового внеску при оформлені кредитного договору, шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами у сумі 5000 гривен.
Крім того, ОСОБА_4 зазначила, що 29.08.2017 невстановлена особа того ж підприємства знову зателефонувала та запропонувала оформити кредит, для оформлення якого потрібно з`явитися до офісу підприємства, який знаходиться за адресою: вул. Дзержинського, 3, оф. 23, в м. Запоріжжя, для сплати страхового внеску та оформлення документів для кредиту.
Також, до Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області звернувся з заявою ОСОБА_5 , який також просить притягнути до кримінальної відповідальності службових осіб ПП «Трангазінвєст», офіс якого на той час розташовувався за адресою: вул. Південноукраїнська, 4 в м. Запоріжжя, які шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами під виглядом страхового внеску при оформлені кредитного договору в сумі 3000 гривень, чим завдали потерпілому матеріальної шкоди на вказану суму.
З аналогічними заявами до Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області також звернулися ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які також просять притягнути до кримінальної відповідальності службових осіб ПП «Трангазінвєст», які шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами, під виглядом страхового внеску при оформлені кредитного договору.
Вказані факти свідчать про те, що невстановлені службові особи підприємства ПП «Трангазінвєст» протягом тривалого часу шахрайським шляхом, під приводом оплати страхового внеску, заволодівають грошовими коштами громадян.
Відповідно до пояснень заявників, без складання договору страхування та сплати страхового внеску, договір позики взагалі не розглядають. Після сплати грошових коштів по договору страхування службові особи ПП «Трангазінвєст» повідомляють, що заявнику відмовлено у надані позики з будь-яких підстав та страховий внесок не повертається.
В ході досудового розслідування встановлено, що службові особи ПП «Трангазінвєст» укладають з громадянами договір добровільного страхування від нещасних випадків від імені ТОВ «Страхова компанія «Промінвест»».
Вказане може свідчити, про те, що службові особи ПП «Трангазінвєст» та ТОВ «Страхова компанія «Промінвест»» за попередньою змовою між собою, розробили злочинний план по шахрайському заволодінню грошових коштів громадян.
Слідчий у судовому засіданні доводи клопотання підтримала, просила його задовольнити.
З метою забезпечення арешту майна, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, власник майна до суду не викликався.
Згідно зі ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходом забезпечення кримінального провадження, в тому числі, є арешт майна.
За нормами ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
За вимогами ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Зазначені слідчим обставини, з урахуванням відомостей, що наявні в матерілах кримінального провадження, на переконання слідчого судді, свідчать про те, що на розрахункових рахунках вищезазначеної страхової компанії можуть знаходитись грошові кошти, здобуті злочинним шляхом, а тому можуть бути використані як речові докази у кримінальному провадженні.
Таким чином, у даному випадку наявні визначені КПК України підстави для накладення арешту на грошові кошти вказаної страхової компанії у зазначений слідчим спосіб.
Тому, з урахуванням вищеприведених положень КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про можливість задоволення клопотання слідчого.
Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Арешт майна може бути скасований у порядку встановленому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Запорізької області протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1