Справа №584/1473/17
Номер провадження 1-кп/573/23/18

УХВАЛА
і м е н е м У к р а ї н и
13 лютого 2018 року м. Білопілля
Білопільський районний суд Сумської області у складі:

головуючої судді: ОСОБА_1 ,

з участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

потерпілої: ОСОБА_6 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Білопіллі клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення комісійної судово-медичної експертизи у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 по обвинуваченню у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в:
На розгляді у Білопільському районному суді Сумської області знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про призначення комісійної судово-медичної експертизи, проведення якої просив доручити експертам Харківського НДІСЕ ім. М.С. Бокаріуса, оскільки раніше проведена по кримінальному провадженні судово-медична експертиза є неповною, а її висновок про заподіяння численних тілесних ушкоджень ОСОБА_7 є сумнівним.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечувала проти задоволення клопотання та призначення комісійної експертизи.

Обвинувачений ОСОБА_4 та потерпіла ОСОБА_6 клопотання захисника підтримали.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 242, 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Інструкцією «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.01.98 року №53/5, визначено, що комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань), а додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи (п.1.2.11).

Так, під час дослідження висновку судово-медичної експертизи трупа гр. ОСОБА_7 , 1936 року народження, мешканки с. Нова Слобода, Путивльського району, Сумської області, № 71 від 08.12.2017 року з приводу наявності тілесних ушкоджень у потерпілої ОСОБА_7 було з`ясовано, що на вирішення експерта не були поставлені питання, які виникли в ході судового слідства, а саме: необхідність з`ясування питання найбільш вірогідного механізму утворення тілесних ушкоджень, виявлених у потерпілої ОСОБА_7 . Оскільки, на думку сторони захисту, це питання має істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» № 8 від 30.05.1997 року, судам слід мати на увазі, що первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.

Згідно п. 11 вказаної Постанови, повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта.

Пункт 12 вказаної Постанови визначає, що комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів-фахівців у одній галузі знань.

Аналізуючи вищенаведені положення чинного законодавства, що регулюють порядок призначення судово-медичних експертиз, суд приходить до висновку, що заявлене клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення комісійної судово-медичної експертизи, є недостатньо мотивованим та передчасним щодо можливих сумнівів сторони захисту у правильності висновку експерта, пов`язаних з його недостатньою обґрунтованістю та неповнотою.

Таким чином, з огляду на те, що захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 у своєму усному клопотанні в судовому засіданні не конкретизував, які саме маються об`єктиві сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи.

Крім того, на даний час із письмових матеріалів кримінального провадження судом досліджені лише постанова слідчого про призначення судово-медичної експертизи трупу ОСОБА_7 від 28 жовтня 2017 року та висновок судово-медичного експерта № 71 від 08.12.2017 року. Дане клопотання захисника є передчасним, оскільки судом не досліджені всі докази по справі і в подальшому можуть виникнути додаткові питання, які будуть поставлені експертам, або при досліджені всіх доказів у їх сукупності під час судового слідства необхідність у проведенні такої експертизи відпаде.

Відповідно до змісту ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами в порядку, передбаченому КПК України; сторона захисту здійснює збирання доказів, зокрема, шляхом отримання висновків експертів та інших процесуальних дій.

При зверненні до суду з клопотання про призначення комісійної судової медичної експертизи, ні захисником, який заявив клопотання, ні прокурором, яка клопотання підтримала, не заявлено клопотання про збирання у визначеному КПК України порядку доказів, які підлягають дослідженню експертами.

Чинний КПК України не передбачає збирання доказів з ініціативи суду, та експертами, які не є стороною кримінального провадження.

За таких обставин, без вирішення питання про те, які саме докази підлягають дослідженню експертами, клопотання захисника ОСОБА_5 про призначення комісійної судово-медичної експертизи є передчасним.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 242, 332, 369-372 КПК України,

п о с т а н о в и в:
Клопотання захисника ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про призначення комісійної судово-медичної експертизи залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя