18 серпня 2017 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту у кримінальному провадженні № 120 151 000 400 009 25 у якому
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Києва, громадянин України, українець, з середньою освітою, перебуває у шлюбі, має на утриманні неповнолітню дитину, офіційно не працевлаштований, інвалід 2 групи, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , у силу ст. 89 КК України не судимий
підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,
у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про продовження строку домашнього арешту стосовно підозрюваного ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 21.06.2017 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 263 КК України, що вчинене за таких обставин.
ОСОБА_4 20.06.2017 знайшов у дворі будинку АДРЕСА_3 картонні коробки, у кожній з яких знаходились предмети, схожі на патрони.
Усвідомлюючи, що вказані предмети є бойовими припасами, обіг яких заборонено, ОСОБА_4 переніс їх за місцем свого мешкання та почав зберігати без передбаченого законом дозволу.
Згідно з висновком експерта від 21.06.2017 № 8-5/994 надані на дослідження предмети є бойовими патронами пістолетного типу калібру 9х18 (ПМ), що споряджені оболонковими кулями. Вказані патрони виготовлені промисловим способом, придатні для стрільби.
Шевченківським районним судом м. Києва 22.06.2017 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
У зв`язку з тим, що завершити досудове розслідування до зазначеного строку неможливо через необхідність виконання низки процесуальних дій та у зв`язку з існуванням ризику переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, прокурор просив продовжити строк дії вищевказаного запобіжного заходу.
У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з наведених у ньому підстав.
Підозрюваний та його захисник не заперечували проти задоволення клопотання, однак просили змінити час, упродовж якого ОСОБА_4 не має права залишати місце проживання.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних факторів:
-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;
-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує прокурор;
-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Відповідно до практики ЄСПЛ під обґрунтованістю підозри необхідно розуміти наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак інкримінованого йому правопорушення.
У силу ч.3 ст.199 КПК при вирішенні питання щодо продовження дії домашнього арешту слідчий суддя має встановити наявність обставин, що свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики.
Згідно з попереднім рішенням слідчого судді про застосування до підозрюваного цього запобіжного заходу як ризик неправомірної процесуальної поведінки останнього зазначена ймовірність переховування його від органу досудового розслідування та здійснення незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні.
Вирішуючи питання про існування на час розгляду клопотання передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним інкримінованого злочину, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим.
Співставлення негативних наслідків переховування у вигляді можливого ув`язнення підозрюваного у майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводить, що цей ризик є достатньо високим.
Також, не виключено, що підозрюваний може незаконно здійснити незаконний вплив на свідків у кримінальному провадженні з метою зміни останніми показань.
Водночас, матеріалами клопотання не доведена реальність існування ризику, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що певні ризики, які існували раніше, продовжують існувати і на теперішній час.
Крім того, підставою для продовження дії запобіжного заходу є неможливість завершення досудового розслідування упродовж дії попередньої ухвали про тримання особи під домашнім арештом.
Як випливає з клопотання та доводів прокурора, у кримінальному провадженні необхідно провести низку процесуальних дій, зокрема, отримати висновки призначених експертиз, оголосити стороні захисту про закінчення досудового розслідування, надати останній доступ до матеріалів досудового розслідування та скласти обвинувальний акт.
Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення інкримінованого ОСОБА_4 злочину, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи прокурора про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.
Згідно з постановою першого заступника прокурора м. Києва від 04.08.2017 строк досудового розслідування продовжений до шести місяців, тобто до 18.10.2017.
Відповідно до ч.6 ст.181 КПК у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений в межах строку досудового розслідування, сукупний строк вказаного запобіжного заходу не може перевищувати шести місяців.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для продовження строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя
Клопотання прокурора відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_3 задовольнити частково.
Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під домашнім арештом по 18 жовтня 2017 включно.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки:
-не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 , з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня;
-не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора, суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду м.Києва.
Повний текст оголошений 23.08.2017 о 16 год. 00 хв.
Слідчий суддя ОСОБА_1