Номер провадження 1-кс/643/2472/17
УХВАЛА

31.10.2017 м. Харків
Московський районний суд м. Харкова ускладі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні в м. Харкові в залі суду клопотання слідчого Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_4 ,
До суду 30.10.2017 року звернувся слідчий Московського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 з вищезазначеним клопотанням.
В обґрунтування клопотання посилається на те, що в ході досудового розслідування встановлено, що 28.10.2017 року о 06 годині 04 хвилині до чергової частини Московського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 28.10.2017 року о 6 годині 02 хвилині за адресою: АДРЕСА_1 до потерпілого ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 (прибув до України 25.10.2017 прилетів у Харків літаком сполучення Стамбул - Харків з метою туризму) в гості прийшли троє «азербайджанців» з якими вони до цього були знайомі (пам`ятає лише імена Кенам, Кенам, ОСОБА_6 ).
Вказані особи знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , під погрозою предмета схожого на пістолет, із застосуванням фізичного насильства, що є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого ОСОБА_7 , в момент заподіяння, нанесли йому удар кулаком в область носа, та заволоділи його особистим майном, а саме: мобільним телефоном «LG», планшетом, грошовими коштами в сумі 4500 гривень та 150 доларів США, одягом, після чого пішли у невідомому напрямку.
Під час проведення оперативно-розшукових заходів було встановлено, що ймовірні підозрювані разом із викраденими речами сіли на автобус Volkswagen LT, червоного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , сполучення НОМЕР_2 , який прямою до ЖД вокзалу Солом`янського району м. Києва, 28.10.2017 року винесено постанову про проведення процесуальних дій на іншій території, виконання якої доручено співробітникам Шевченківського УП ГУНП України у м. Києві.
Вказане майно є тимчасово вилученим, як майно, яке зберегло на собі слідив чинення кримінального правопорушення.
Слідчий зазначає, що вилучені предмети в ході проведення обшуку будуть використані у кримінальному проваджені в якості речових доказів, з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування, та що вищезазначені предмети мають для органу досудового розслідування суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, а також що по вилученим предметам необхідно провести судово-криміналістичні експертизи для підтвердження скоєння кримінального правопорушення.
Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України завданням арешту є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до п.1 ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених пунктами 3,4 частини 2 статті 170 цього Кодексу);
3.1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
На підставі викладеного, та приймаючи до уваги, що вищевказане майно в силу ст. 98 КПК України є речовим доказом, та з метою збереження його як речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування, клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
Враховуючи викладене, та керуючись ст. ст. 170-175, 235 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.
Слідчий суддя ОСОБА_1