Справа № 403/496/17
Провадження №1-кс/403/59/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 вересня 2017 р. Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:
слідчого судді: ОСОБА_1
з участю:
секретаря судового засідання: ОСОБА_2
прокурора: ОСОБА_3
слідчого СВ Устинівського ВП Долинського ВП ГУНП в Кіровоградській області: ОСОБА_4
В С Т А Н О В И В:
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вважає, що клопотання про арешт майна, із забороною на розпорядження та користування цим майном підлягає задоволенню, так як арешт майна може також передбачати заборону для особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
В судовому засіданні слідчий СВ Устинівського ВП Долинського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 вважає, що клопотання про арешт майна, із забороною на розпорядження та користування цим майном підлягає задоволенню, так як арешт майна може також передбачати заборону для особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
Абзацом 1 ч.1, ч.2 ст.170, ч.ч.1,2 ст.171 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. З клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання. У п. 19 листа Вищого Спеціалізованого суду з розгляду кримінальних і цивільних справ «Про деякі питання здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження»від 05 квітня 2013 року за № 223-559/0/4-13 зазначено, що згідно з п. 3 ч. 2 ст. 171 КПК слідчий (прокурор) у своєму клопотанні про арешт майна має назвати документи, які підтверджують право власності на майно, що підлягає арешту. Разом із тим під час розгляду відповідних клопотань слідчим суддям необхідно враховувати, що такі документи не можуть бути зазначені у клопотанні та надані щодо майна, право власності на яке неможливо підтвердити документально (наприклад, на майно, вилучене з обігу; рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації і документи щодо якого відсутні, тощо), а також щодо майна, яке підлягає державній реєстрації, проте всупереч вимогам закону не було зареєстровано. Водночас відповідну неможливість має бути обґрунтовано у клопотанні, про неї має бути зазначено і в ухвалі. Документи, що підтверджують право власності на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації і яке було фактично зареєстровано, або копії цих документів, мають зазначатися в клопотанні та обов`язково додаватися до клопотання (наприклад, інформаційна довідка з Державного реєстру прав на нерухоме майно тощо). За змістом положень кримінально-процесуального кодексу України, основним призначенням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів осіб, які приймають участь у кримінальному процесі, забезпечення законності та обґрунтованості обмеження конституційних прав та свобод людини на досудових стадіях кримінального провадження. Одним з таких обмежень є арешт майна. Згідно повідомлення про підозру, 29 вересня 2017 року начальником Устинівського відділу Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 встановленій досудовим слідством особі повідомлено про підозру у вчиненні привласнення та розтрати чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.5 ст.191 КК України. Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті. Під час судового розгляду кримінального провадження вастановлено, що у повідомленні про підозру встановленій досудовим слідством особі у вчиненні умисного особливо тяжкого кримінального правопорушення зазначено, що об`єктом злочину проти власності є соняшник врожаю 2017 року. Поданими до клопотання матеріалами кримінального провадження встановлено, що відповідно до Державного акта на право постійного користування землею, у державній установі Устинівський виправний центр №37 перебуває у користуванні земельна ділянка, на якій проведено зняття врожаю соняшника 2017 року. Врожай соняшника знаходиться на зберіганні у господарських будівлях приватного підприємства «Люкс-Ойл». Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі є об`єктом кримінальних протиправних дій. Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При встановлених обставинах, клопотання про арешт майна, із забороною на розпорядження та користування цим майном підлягає задоволенню, як обгрунтоване. Керуючись ст.ст.170-173, 370,372 КПК України, слідчий суддя,- У Х В А Л И В:
Прокурору та слідчому визначити відповідальну особу за збереження арештованого майна. Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором (ст.175 КПК України). На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до апеляційного суду Кіровоградської області через Устинівський районний суд протягом п`яти днів з дня проголошення.
Слідчий суддя Устинівського
районного суду: ОСОБА_1