Справа № 697/2856/17
Провадження № 1-кс/697/2/2018
У Х В А Л А
Іменем України
04 січня 2018 року

Слідчий суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

слідчого СВ Канівського ВП Золотоніського

ВП ГУ НП в Черкаській області - ОСОБА_3

власника майна - ОСОБА_4

та його захисника - ОСОБА_5

розглянувши винесене в кримінальному провадженні № 0000897 від 24.12.2017 клопотання про арешт майна ,

В С Т А Н О В И В:

28.12.2017 до Канівського міськрайонного суду звернувся слідчий СВ Канівського ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаської області ОСОБА_3 із клопотанням про арешт майна.

В клопотанні зазначив, що 23.12.2017, близько 17:40 години поблизу с. Лізки, Канівського району, Черкаської області, невідома особа перебуваючи в автомобілі разом з ОСОБА_6 з погрозою застосування фізичного насильства до останньої, задовольнила свою статеву пристрасть неприроднім способом.

24.12.2017 СВ Канівського ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області відомості про вказане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000897 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 153 КК України.

У судовому засіданні слідчий СВ Канівського ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області, беручи до уваги викладене вище та з метою проведення комп`ютерно-технічної експертизи просить накласти арешт на LENOVO» моделі А 6000 Іmei 1: 49615, Іmei 2: НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 та після проведення всіх необхідних слідчих дій, мобільний телефон марки ««LENOVO» передати на відповідальне зберігання його власнику.

Власник майна - ОСОБА_4 та його захисник - ОСОБА_5 заперечували щодо накладення арешту на мобільний телефон, в той же час не заперечували щодо проведення комп`ютерно-технічної експертизи мобільного телефону.

Заслухавши думку слідчого, власника майна, його захисника, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку про наступне.

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий має право оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Судом встановлено, що Канівським ВП Золотоніського ВП ГУ НП в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000897 від 24.12.2017 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.153 КК України (а.с.3).

Як вбачається з долучених до клопотання документів, а саме: протоколу огляду місця події від (а.с.15) 27.12.2017 в приміщенні кабінету № 11 Канівського ВП Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , в ході огляду добровільно видав мобільний телефон марки «LENOVO» моделі А 6000 Іmei 1: НОМЕР_2 , Іmei 2: НОМЕР_1 , який було вилучено для встановлення доказів кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 153 КК України.

Відповідно до ч.1ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно зі ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини 2 статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Крім того, відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Таким чином, суд вважає, що слідчий обґрунтовано звернувся з клопотанням про необхідність накладення арешту на вказане майно та з метою забезпечення збереження вказаного вище майна, недопущення його втрати чи знищення, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, слід накласти арешт на це майно з метою проведення комп`ютерно-технічної експертизи, а тому клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 100, 117, 170-173 , 369, 372 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Канівського ВП Золотоніського відділу поліції ГУНП в Черкаській області про накладення арешту на майно - задовольнити .

Накласти арешт на мобільний телефон марки «LENOVO» моделі А 6000 Іmei 1: НОМЕР_2 , Іmei 2: НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_4 .

Після проведення всіх необхідних слідчих дій, мобільний телефон марки ««LENOVO» моделі А 6000 Іmei 1: НОМЕР_2 , Іmei 2: НОМЕР_1 , передати на відповідальне зберігання його власнику, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт НОМЕР_3 виданий Богуславським РВ 13.09.1996 року).

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Канівського

міськрайонного суду ОСОБА_1