Справа № 333/359/18
Провадження № 1-кс/333/106/18
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 лютого 2018 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , слідчого СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Комунарського районного суду м. Запоріжжя клопотання захисника ОСОБА_3 про залучення експерта у порядку ст. 244 КПК України по кримінальному провадженню № 0001112 від 14.03.2017 року, -
В С Т А Н О В И В:
30.01.2018 року до Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання захисника ОСОБА_3 , діючого в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про залучення експерта у порядку ст. 244 КПК України.
У своєму клопотанні захисник посилається на те, що у провадженні СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження № 0001112 від 14.03.2017 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України.
У межах розслідування вказаного кримінального провадження було проведено судову інженерно-технічну експертизу № 2217-17 від 03.11.2017 року.
25.01.2018 року захисником було заявлено клопотання слідчому СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 про призначення повторної судової інженерно-технічної експертизи, але жодної відповіді про результати розгляду вказаного клопотання від останньої отримано не було.
Аналіз тексту повідомлення про підозру ОСОБА_5 свідчить про те, що одним із доказів вини останнього є висновки вказаної судової інженерно-технічної експертизи, які суперечать іншим матеріалам кримінального провадження, а саме: Акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 14.03.2017 року на ТОВ «Байда 2015», який був складений 28.03.2017 року уповноваженою комісією.
Крім того, на другій сторінці повідомлення про підозру сторона обвинувачення посилається на Перелік видів робіт підвищеної небезпеки до Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки. Проте, вказане посилання на зазначений нормативно-правовий акт є некоректним, оскільки досліджувані питання більш чітко регламентує «Перелік робіт з підвищеною небезпекою», затверджений наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 року № 15 «Про затвердження Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці та Переліку робіт з підвищеною небезпекою». Досліджуваний вид робіт з підвищеної небезпеки передбачений пунктом «101. Вантажно-розвантажувальні роботи за допомогою машин і механізмів». Таким чином, наведений у повідомленні про підозру нормативно-правовий акт регламентує інший предмет правового регулювання, а саме видачу дозволів на такий вид робіт, а не виконання цих робіт, які виконував 14.03.2017 року слюсар механоскладальних робіт ОСОБА_6 .
Посилання на другій сторінці повідомлення про підозру щодо застосування саме вимог «Положення про застосування нарядів-допусків при виконанні робіт з підвищеною небезпекою на підприємствах та в організаціях Міністерства металургії СРСР» від 26.06.1990 року № 28-1є необґрунтованими, тому що:
1) дія цього Положення не розповсюджується на ТОВ «Байда 2015», так як це підприємство не відноситься до металургійних підприємств;
2) роботи підвищеної небезпеки, на які повинен оформлюватись наряд-допуск, згідно з цим положенням є роботи ремонтні, монтажні, будівельні та інші такі ж за напрямками (наприклад: випробувальні, налагоджувальні), які виконуються допоміжним персоналом цехів, а також персоналом спеціалізованих та централізованих цехів підприємства чи сторонніх підрядних організацій, тобто на ті роботи, які направлені на забезпечення обслуговування, ремонту, відновлення працездатності обладнання, споруд будинків, чи їх складових частин, а не роботи, які проводяться за основними технологічними процесами (плавка чи прокатка металу, виготовлення металопрокату, складування чи транспортування готової продукції). Про це свідчить, як сама форма наряду допуску, згідно з цим положенням, так і порядок його оформлення, допуску працівників до виконання робіт та навіть порядок складання переліку робіт, які проводяться за нарядами допусками згідно з цим положенням;
3) виконання вантажно-розвантажувальних робіт за допомогою вантажопідіймальних кранів (на момент настання нещасного випадку 14.03.2017 року) регламентувалося НПАОП 0.00-1.01-07 Правилами будови і безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів, затвердженого Наказом Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду 18.06.2007 року № 132, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09 липня 2007 року за № 784/14051 (втратив чинність з 21.05.2017 року). Роботи на які потрібно видавати наряд допуск згідно з цими правилами регламентуються п. 7.5.11. «Виходи на кранові колії мостових і пересувних консольних кранів, що працюють, мають бути замкнені. Допуск персоналу, який обслуговує крани, а також інших працівників на кранові колії та прохідні галереї мостових і пересувних консольних кранів, що працюють, для проведення ремонтних або будь-яких інших робіт проводиться за нарядом-допуском, який визначає умови безпечного виконання робіт. Наряд-допуск оформляється та видається в порядку та у випадках, установлених на підприємстві. Про наступну роботу повинні бути повідомлені записом до вахтового журналу машиністи кранів усіх змін прогону, цеху, де проводиться робота, машиністи кранів суміжних прогонів (у разі потреби), а також інші працівники відповідно до порядку, установленого на підприємстві.» Інших вказівок, щодо застосування наряду-допуску при виконанні робіт за допомогою вантажопідіймальних кранів у виробничих приміщеннях та на стаціонарних складах немає. Документи за якими потрібно проводити ці роботи вказані в п. 7.5.27. п.п.15 (при виконанні робіт за допомогою вантажопідіймальних кранів у виробничих приміщеннях та на стаціонарних складах): «навантажувально-розвантажувальні роботи, переміщення та складування вантажів із застосуванням вантажопідіймальних кранів і машин на стаціонарних складах, майданчиках, базах, у виробничих та інших приміщеннях мають виконуватися за технологічними картами, розробленими і затвердженими підприємством (організацією), що провадить указані роботи, з якими ознайомлені (під підпис) працівник, відповідальний за безпечне проведення робіт вантажопідіймальними кранами, машиністи кранів і стропальники».
На сторінці 4 повідомлення про підозру, слідчим помилково стверджується, що відповідно до вимог пункту 7.5.15 Правилами будови і безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів для забезпечення безпечного проведення робіт вантажопідіймальними кранами мають бути розроблені та затверджені підприємством, що здійснює ці роботи ПВР (проект виконання робіт) … ПВР розробляються на виконання будівельно-монтажних робіт у порядку визначеному ДБН А.3.1-5-2009 «Управління, організація і технологія». Вимоги п. 7.5.15 та п. 7.5.16 НПАОП 0.00-1.01-07 Правила будови і безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів, щодо розробки ПВР та його змісту є додатковими до ДБН А.3.1-5-2009 і стосуються застосування вантажопідіймальних кранів (стрілових самохідних та баштових) у будівельно-монтажних роботах.
На думку захисника ОСОБА_3 наявність: суперечностей між висновками проведеної експертизи та Акту проведення спеціального розслідування; фактів застосування до досліджених питань інших нормативно-правових актів доводять необхідність призначення повторної судової інженерно-технічної експертизи. При цьому, захисник просить залучити експертів Харківського науково-дослідного інституту експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, поставивши перед ними питання, аналогічні тим, на які відповідали експерти під час проведення судової інженерно-технічної експертизи від 14.03.2017 року.
У подальшому, захисник ОСОБА_3 доповнив своє клопотання питаннями, які на його думку необхідно поставити експертам, та просив допитати у судовому засіданні ОСОБА_7 , інспектора Головного управління Держпраці у Запорізькій області.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 підтримав клопотання з викладених в ньому підстав та просив суд задовольнити його. При цьому останній пояснив, що на цей час сторона захисту не змогла ознайомитися з матеріалами судової інженерно-технічної експертизи від 14.03.2017 року, хоча є рішення суду про це зобов`язання, яке не виконується слідчим.
Слідчий СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання ОСОБА_3 , пояснивши, що судова інженерно-технічна експертиза від 14.03.2017 року є повною та об`єктивною, так як на її дослідження вона відправляла усі матеріали кримінального провадження. Дійсно в матеріалах кримінального провадження мається Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку від 28.03.2017 року, але її висновки були спростовані висновками вказаної експертизи, так як експерти досліджували більше матеріалів кримінального провадження, чим комісія, яка проводила спеціальне розслідування. Крім того, ОСОБА_7 вона долучала у кримінальному провадженні у якості спеціаліста, допитувала його декілька разів, але його показання досліджувалися експертами під час проведення експертизи. Вважає, що відсутні будь-які підстави для призначення повторної судової інженерно-технічної експертизи.
Допитаний у судовому засіданні ОСОБА_7 пояснив, що він працює головним державним інспектором відділу нагляду у металургії та машинобудуванні Головного управління Держпраці у Запорізькій області та перебував у складі комісії, яка розслідувала нещасний випадок на ТОВ «Байда 2015» 14.03.2017 року. Під час досудового розслідування його допитувала декілька разів слідчий. Вказані у клопотанні недоліки та суперечності висновків судової інженерно-технічної експертизи дійсно можуть вливати на остаточні висновки експертизи.
Заслухавши пояснення захисника ОСОБА_3 , слідчого та інспектора Головного управління Держпраці у Запорізькій області, матеріали клопотання та долучені до неї матеріали, окремі матеріали кримінального провадження № 0001112 від 14.03.2017 року, слідчий суддя дійшла до наступного.
Встановлено, що 14.03.2017 року, у період часу з 10 год. 14 хв. до 10 год. 29 хв. у приміщенні складу готової продукції ТОВ «Байда 2015», розташованому на території ПАТ «Завод агротехнічних машин» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Чубанова, 1, під час виконання робіт по розвантаженню профільних труб, стався нещасний випадок, внаслідок якого слюсар з механоскладських робіт ТОВ «Байда 2015» ОСОБА_6 отримав травми, не сумісні із життям.
За цим фактом слідчим СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області того ж дня за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 272 КК України, були внесені відомості до ЄРДР за номером реєстрації кримінального провадження № 0001112.
Під час розслідування вказаного кримінального провадження у Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз було проведено судову інженерно-технічну експертизу. Висновки цієї експертизи № 2217-17 від 03.11.2017 року стали однім із обґрунтуванням вини майстра виробництва ТОВ «Байда 2015» ОСОБА_5 , що було відображено слідчим у повідомленні про підозру від 12.01.2018 року.
До матеріалів кримінального провадження слідчим було долучено Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку від 28.03.2017 року, складеного комісією Головного управління Держпраці у Запорізькій області.
25.01.2018 року захисник ОСОБА_3 заявив клопотання слідчому СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 про призначення повторної судової інженерно-технічної експертизи. Доказів про розгляд вказаного клопотання, а також ознайомлення з результатами розгляду цього клопотання, слідчим у судовому засіданні надано не було.
Відповідно до ч. 1 ст. 244 КПК України у разі відмови слідчого в задоволенні клопотання сторони захисту про залучення експерта особа, що заявила відповідне клопотання, має право звернутися з клопотанням про залучення експерта до слідчого судді.
Частина 6 вказаної статті передбачає, що слідчий суддя за результатами розгляду клопотання має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам, якщо особа, що звернулася з клопотанням, доведе, що:
1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або на вирішення залученого стороною обвинувачення експерта були поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;
2) вона не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
Згідно з пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Статтею 2 КПК України передбачено, що завданням кримінального провадження є охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений.
Аналіз висновків судової інженерно-технічної експертизи № 2217-17 від 03.11.2017 року, показань головного державного інспектора відділу нагляду у металургії та машинобудуванні Головного управління Держпраці у Запорізькій області та висновків Акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку від 28.03.2017 року свідчить про те, що маються обґрунтовані сумніви щодо правильного у спірній експертизі:
1) віднесення ТОВ «Байда 2015», до металургійних підприємств, а відповідно і застосування під час проведення експертизи вимог «Положення про застосування нарядів-допусків при виконанні робіт з підвищеною небезпекою на підприємствах та в організаціях Міністерства металургії СРСР» від 26.06.1990 року № 28-1;
2) посилання на п. 2 Додатку 2 «Перелік видів робіт підвищеної небезпеки» до Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 26.10.2011 року № 1107 під час визначення роботи з переміщення упаковок профільних труб за допомогою вантажопідіймального крану до робіт з підвищеною небезпекою;
3) посилання на вимоги «Положення про застосування нарядів-допусків при виконанні робіт з підвищеною небезпекою на підприємствах та в організаціях Міністерства металургії СРСР» від 26.06.1990 року № 28-1 під час визначення оформлення наряду-допуску;
4) посилання про порушення ОСОБА_5 та ОСОБА_8 пункту 7.5.15 Правил будови і безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів, так як Правила будови і безпечної експлуатації вантажопідіймальних кранів, щодо розробки ПВР та його змісту є додатковими до ДБН А.3.1-5-2009 і стосуються застосування вантажопідіймальних кранів (стрілових самохідних та баштових) у будівельно-монтажних роботах.
Зазначені спірні питання мають істотне значення для кримінального провадження № 0001112 від 14.03.2017 року, тому існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт надав неповний, можливо, неправильний висновок.
Як роз`яснено в розділі IV Узагальнення судової практики про застосування судами кримінально-процесуального законодавства при призначенні судових експертиз і використання їх висновків у кримінальному судочинстві, підготовленого Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 27.01.2011 року, слід мати на увазі, що експертний висновок не може ґрунтуватися на припущеннях або ж вихідних даних, об`єктах дослідження, отриманих усупереч процесуальному порядку. Порушення цих вимог закону позбавляє висновок експерта юридичної сили, тому він не може бути використаний як доказ у справі.
Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» від 30.05.1997 року № 8 повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.
Враховуючи, що більша частина досліджуваних експертами документів знаходиться в матеріалах кримінального провадження, тому на думку слідчого судді, сторона захисту у даному випадку довела, що відсутність у них вказаних документів є об`єктивною причиною того, що підозрюваний не може залучити експерта самостійно.
Суд констатує, що сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України (ч. 2 ст. 22 КПК України).
У цьому контексті, слідчим суддею встановлено, що на момент розгляду клопотання захисника ОСОБА_3 , слідчим СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 не виконано рішення суду щодо зобов`язання надання можливості ознайомлення, в порядку ст. 221 КПК України, стороні захисту з матеріалами проведених у кримінальному провадженні експертиз, у тому числі, судової інженерно-технічної.
Вказана бездіяльність слідчого порушує одну з основних засад кримінального провадження, передбачену ст. 22 КПК України, а саме, змагальність сторін. Отже, слідчим не виконується завдання кримінального провадження щодо повного та неупередженого розслідування.
Таким чином, з метою повного та об`єктивного дослідження усіх обставин кримінального провадження, враховуючи, що сторона захисту довела обставини, передбачені ч. 6 ст. 244 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне призначення повторної судової інженерно-технічної експертизи (експертизи безпеки життєдіяльності) по кримінальному провадженню № 0001112 від 14.03.2017 року, проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса.
Відповідно до ч. 7 ст. 244 КПК України до ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені перед експертом особою, яка звернулася з відповідним клопотанням. Тому, слідчий суддя в ухвалі включає питання сторони захисту та доповнює іншими питаннями, відповіді на які будуть сприяти більш повному дослідженню обставин кримінального провадження.
Керуючись ст. ст. 2, 3, 244, 309 КПК України, -
У Х В А Л И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 про залучення експерта у порядку ст. 244 КПК України по кримінальному провадженню № 0001112 від 14.03.2017 року задовольнити.
Доручити проведення повторної судової інженерно-технічної експертизи (експертизи безпеки життєдіяльності) по кримінальному провадженню № 0001112 від 14.03.2017 року експертам Харківського науково-дослідного інституту експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (61000, м. Харків, вул. Золочівська, буд. 8-а), яких попередити про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.
На вирішення експертів Харківського науково-дослідного інституту експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса поставити наступні питання:
- чи відносяться роботи, які виконувалися слюсарем механоскладських робіт ОСОБА_6 14.03.2017 року у приміщенні складу готової продукції ТОВ «Байда 2015», розташованому на території ПАТ «Завод агротехнічних машин» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Чубанова, 1, до робіт з підвищеною небезпекою?
- яка причина нещасного випадку, що трапився з слюсарем механоскладських робіт ОСОБА_6 ТОВ «Байда 2015» 14.03.2017 року та які обставини його обумовили?
- невиконання яких вимог нормативних та законодавчих актів з охорони праці та безпеки життєдіяльності були допущені слюсарем механоскладських робіт ТОВ «Байда 2015» ОСОБА_6 та майстром виробництва ТОВ «Байда 2015» ОСОБА_9 під час роботи ОСОБА_6 14.03.2017 року у приміщенні складу готової продукції ТОВ «Байда 2015», розташованому на території ПАТ «Завод агротехнічних машин» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Чубанова, 1? Чи перебуває невиконання цих вимог у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку зі смертю ОСОБА_6 .?
- дії (бездіяльність) яких ще осіб з технічної точки зору перебуває у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку зі слюсаря механоскладських робіт ТОВ «Байда 2015» ОСОБА_6 під час його роботи 14.03.2017 року 2017 року у приміщенні складу готової продукції ТОВ «Байда 2015», розташованому на території ПАТ «Завод агротехнічних машин» за адресою: м. Запоріжжя, вул. Чубанова, 1?
Зобов`язати слідчого СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 або іншого слідчого, у провадженні якого буде перебувати кримінальне провадження № 0001112 від 14.03.2017 року, направити для проведення повторної судової інженерно-технічної експертизи (експертизи безпеки життєдіяльності) до Харківського науково-дослідного інституту експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса (61000, м. Харків, вул. Золочівська, буд. 8-а) усі матеріали кримінального провадження №0001112 від 14.03.2017 року.
Висновок повторної судової інженерно-технічної експертизи (експертизи безпеки життєдіяльності) Харківського науково-дослідного інституту експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса надати адвокату ОСОБА_3 .
Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя Комунарського районного суду
м. Запоріжжя ОСОБА_1