22 грудня 2017 р. слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 51, скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність прокуратури Запорізької області, яка полягає у невнесенні відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 19.11.2017 № 1492,
24.11.2017 до суду надійшла скарга ОСОБА_5 на бездіяльність прокуратури Запорізької області, яка полягає у невнесенні відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) після отримання заяви від 19.11.2017 № 1492.
В обґрунтування скарги заявник посилається на те, що ним 16.11.2017 було подано заяву про вчинення злочину суддею Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_6 , передбаченого ч. 1 ст. 375 КК України, в якій зазначив, що 09.11.2017 вказана суддя постановила заочне рішення у цивільній справі № 331/124/17 за позовом Департаменту охорони здоров`я Запорізької міської ради в інтересах КУ «Міська клінічна лікарня екстренної та швидкої допомоги м. Запоріжжя» до ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди, яке заявник вважає завідомо неправосудним, оскільки рішення виносилося за відсутності представників відповідача, які прибули до суду, але яким секретар судді повідомила про те, що справу направлено до апеляційного суду Запорізької області, і дату наступного судового засідання неможливо призначити. Проте, всупереч вимогам статті 214 КПК України прокуратурою не були внесені відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим вчинено протиправну бездіяльність.
Посилаючись на вимоги КПК України, узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, просив визнати протиправною бездіяльність прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР, зобов`язати уповноважену особу прокуратури внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за заявою заявника від 16.11.2017.
У судовому засіданні представник заявника підтримав доводи скарги, просив скаргу задовольнити з викладених у ній підстав. Також пояснив, що він не звертався до Жовтневого районного суду м. Запоріжжя із заявою про перегляд заочного рішення.
Прокурор у судовому засіданні проти задоволення скарги заперечувала, оскільки заява ОСОБА_5 не містила достатніх даних, які б підлягали внесенню до ЄРДР.
Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши надані докази, слідчий суддя встановив наступне.
19.11.2017 до прокуратури Запорізької області із вх.№ 1492 надійшла заява ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, у якій просив внести відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування за його заявою про вчинення суддею Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 375 КК України. Заява датована заявником 15.11.2017, а не 16.11.2017, як зазначає заявник у скарзі.
У судовому засіданні встановлено, що відомості про злочин до ЄРДР не вносилися, прокурором було пояснено, що заява не містила достатніх даних про вчинення злочину.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначений ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
Аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява, як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні має містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінально-караного діяння.
Згідно з п. 1.2 розділу II наказу Генерального прокурора України від 17.08.2012 № 69 «Про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Статтею 11 КК України визначено, що злочином є передбачене кримінальним кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія чи бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.
Чинним КК України визначено, які саме діяння є злочинами, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать дійсно про ознаки того чи іншого злочину, то є підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин, і тільки за такими заявами та повідомленнями повинні прийматися передбачені законом процесуальні рішення.
Якщо ж у повідомленні чи заяві таких ознак немає, то вони не можуть вважатися такими, за якими обов`язково повинні прийматися ті чи інші процесуальні рішення.
У судовому засіданні встановлено, що заява ОСОБА_5 не містила вищезазначених ознак, за яких можливо було б встановити наявність таких діянь, за які законом передбачено кримінальну відповідальність. Зі змісту заяви випливає, що він вважає незаконним заочне рішення Жовтневого районного суду м. Запоріжжя, постановленого під головуванням судді ОСОБА_6 , з огляду на що просить розпочати досудове розслідування за даним фактом.
В цей же час, відповідно до пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про незалежність судової влади» надано роз`яснення, що відповідно до частини п`ятої статті 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.
Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається, і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.
Голови судів та інші судді, які обіймають адміністративні посади в судах, органи суддівського самоврядування, кваліфікаційні комісії, Вища рада юстиції, органи та посадові особи законодавчої та виконавчої влади не мають повноважень перевіряти правовий зміст судових рішень.
Крім того, рішенням Ради суддів України від 8 червня 2017 р. № 34 роз`яснено, що подання учасником будь-якого судового провадження заяви про внесення до ЄРДР відомостей про скоєння суддею кримінального правопорушення до закінчення розгляду справи має ознаки впливу на суд.
У даному випадку ОСОБА_5 , не погоджуючись із заочним рішенням суду, не подавши у встановленому ЦПК України порядку заяви про перегляд заочного рішення, та не оскаржуючи заочне рішення до апеляційного суду Запорізької області, у т.ч. з підстав необґрунтованості (на його думку) задоволення позову, подав заяву до прокуратури Запорізької області з мотивів не погодження із вказаним процесуальним рішенням (незаконність, необґрунтованість заочного рішення, його невідповідність ЦПК України). Тому, прокуратурою Запорізької області правомірно не було внесено відповідні відомості до ЄРДР за вищезазначеною заявою, з огляду на що слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги ОСОБА_5 .
З наведених підстав, у задоволенні скарги слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 214, 303, 305 307, 309 КПК України, слідчий суддя
Скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1