печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 жовтня 2017 року Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ІК "Добрий капітал" про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
ТОВ «ІК «Добрий капітал» звернулось до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, яке під час розгляду підтримав представник ОСОБА_3 . Скарга обґрунтована наступним. Печерським районним судом міста Києва 08 червня 2017 року була винесена ухвала № 757/32141/17-к про накладення арешту на грошові кошти та цінні папери, надалі Ухвала, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунках суб`єктів господарської діяльності в банківських установах та товариствах з забороною розпоряджатися зазначеним майном, що стосується видаткових операцій, або відчужувати його у будь-який спосіб, серед яких:АТ «БАНК БОГУСЛАВ» (МФО 380322), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 ; НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 «Перший інвестиційний банк»» (МФО 300506), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_4 АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» У М. КИЄВІ (МФО 380805), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_5 ПАТ «Розрахунковий центр» (МФО 344443), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_6 ПАТ «Юнекс банк» м.Київ (МФО 344443), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_7 20 червня в 9.15-9.30 ТОВ «ІК «Добрий Капітал» було отримано повідомлення від ПАТ «Розрахунковий центр» (МФО 344443) та від АТ «БАНК БОГУСЛАВ» (МФО 380322), про те, що на розрахункові рахунки ТОВ «ІК «Добрий Капітал», відкриті в даних банківських установах накладено арешт на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 08 червня 2017 року по справі № 757/32141/17-к. ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ІНВЕСТИЦІЙНА КОМПАНІЯ «ДОБРИЙ КАПІТАЛ» є депозитарною установою, та здійснює свою діяльність відповідно Законів України «Про депозитарну систему України», «Положення про провадження депозитарної діяльності», затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 23 квітня 2013 року № 735, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 червня 2013 року за № 1084/23616 (далі - Положення про провадження депозитарної діяльності) на підставі Ліцензій Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку: Ліцензії серії АЕ №263169 на право провадження професійної діяльності на фондовому ринку - депозитарна діяльність - депозитарна діяльність депозитарної установи, дата видачі 03.07.2013 року та Ліцензії серії АЕ №263170 на право провадження професійної діяльності на фондовому ринку - депозитарна діяльність - діяльність із зберігання активів інститутів спільного інвестування, дата видачі 03.07.2013 року (копії ліцензій додаються)
При здійсненні депозитарної діяльності депозитарна установа виконує наступні адміністративні, облікові та інформаційні операції:адміністративні операції з відкриття/закриття рахунку в цінних паперах, яка здійснюється депозитарною установою, на підставі відповідного договору (договору про обслуговування рахунку в цінних паперах); інформаційні операції щодо надання депонентам депозитарної установи інформації щодо його рахунку в цінних паперах у формі виписок: про стан рахунку в цінних паперах депонента; та про здійснені на підставі розпоряджень депонента операції з цінними паперами;облікові депозитарні операції щодо обслуговування операцій депонентів за правочинами з цінними паперами: на умовах додержання принципу «поставка цінних паперів проти оплати» та без додержання при розрахунках принципу «поставка цінних паперів проти оплати». Облікові операції здійснюються депозитарною установою виключно на підставі розпоряджень Депонентів депозитарної установи, що подаються кожним депонентом, який є стороною правочину.
Відповідно до частини шостої пункту 2 розділу 1 Положення про провадження депозитарної діяльності: «депозитарна операція - сукупність дій Центрального депозитарію, депозитарної установи, Розрахункового центру з обслуговування договорів на фінансових ринках (далі - Розрахунковий центр) або клірингової установи у разі провадження ними депозитарної діяльності депозитарної установи щодо здійснення ними депозитарної діяльності відповідно до законодавства України».
Відповідно до статті 15 Закону України «Про депозитарну систему України»: « Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках.
1. Розрахунковий центр забезпечує здійснення грошових розрахунків за правочинами щодо цінних паперів, укладеними на фондових біржах та поза фондовою біржею, якщо проводяться розрахунки за принципом "поставка цінних паперів проти оплати".
В Україні може існувати лише один Розрахунковий центр».
Тобто, законом України передбачено, що для забезпечення операцій депонентів щодо правочинів цінних паперів, депозитарна установа відкриває рахунок тільки в ПАТ «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» МФО 344443 і тільки один. Для виконання розпоряджень депонентів на умовах додержання принципу «поставка цінних паперів проти оплати» депозитарна установа зобов`язана відкрити рахунок в Публічному акціонерному товаристві «Розрахунковий центр з обслуговування договорів на фінансових ринках» (ПАТ "Розрахунковий центр") та укласти з ПАТ Розрахунковий центр договір про клірингове обслуговування. Відповідно до предмету договору про клірингове обслуговування № 0158/01/8 від 11.10.2013 року, надалі договір, укладеного між ТОВ «ІК «Добрий Капітал» та ПАТ «Розрахунковий центр», «Розрахунковий центр надає Учаснику клірингу послуги з клірингу зобов`язань за правочинами щодо цінних паперів та інших фінансових інструментів, вчинених у власних інтересах учасника клірингу та В ІНТЕРЕСАХ КЛІЄНТІВ УЧАСНИКА КЛІРИНГУ, та проводить розрахунки за такими правочинами». Відповідно до пункту 2.2. договору «для здійснення обліку зобов "язань та/або прав Учасника клірингу та КЛІЄНТІВ УЧАСНИКА КЛІРИНГУ з поставки та/або тримання цінних паперів (інших фінансових інструментів) та/або коштів Розрахунковий центр бере на облік Учасника клірингу та КЛІЄНТІВ УЧАСНИКА КЛІРИНГУ, відкриває рахунки і клірингові субрахунки учасника Клірингу та КЛІЄНТІВ УЧАСНИКА КЛІРИНГУ».
Таким чином, накладенням арешту на рахунок учасника клірингу - депозитарної установи ТОВ ІК «Добрий капітал», відкритий в ПАТ «Розрахунковий центр» (МФО 344443), обмежено право ВСІХ ДЕПОНЕНТІВ депозитарної установи на вільне користування та розпорядження своєю власністю - а саме проведення розрахунків за правочинами щодо цінних паперів через кліринговий рахунок відкритий ТОВ «ІК «Добрий Капітал» в ПАТ «Розрахунковий центр», як того вимагає чинне законодавство.
Станом на 31.03.2017 року Депозитарною установою ТОВ ІК «Добрий Капітал» відкрито та обслуговується 2741 (дві тисячі сімсот сорок один) рахунок в цінних паперах, на яких обліковуються цінні папери, що належать на праві власності 2741 (дві тисячі сімсот сорок одному) депоненту (витяг з звіту, який поданий до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку станом на 31.03.2017 року додається). Накладенням арешту на розрахунковий рахунок депозитарної установи, відкритий в ПАТ «Розрахунковий центр», всіх 2741 (дві тисячі сімсот сорок одному) депонентів позбавлено права здійснювати розрахунки за правочинами щодо цінних паперів через ПАТ «Розрахунковий центр», як того вимагає Закон України «Про депозитарну діяльність» та «Положення про провадження депозитарної діяльності», затверджене рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 23 квітня 2013 року № 735.
ТОВ «ІК «Дорий Капітал» надає оплатні послуги своїм клієнтам. Обслуговування депонентів депозитарної установи ТОВ «ІК «Добрий Капітал» здійснюється на підставі тарифів, які є невід"ємною частиною договору про обслуговування рахунку в цінних паперах, та на підставі яких депозитарна установа отримує грошові кошти за обслуговування правочинів з цінними паперами депонентів. Сплата винагороди за надані послуги здійснювалась шляхом перерахування грошових коштів депонентів на розрахункові рахунки, відкриті в АТ «БАНК БОГУСЛАВ» (МФО 380322).
ТОВ «ІК «Добрий Капітал», реалізовуючи своє право щодо свободи підприємницької діяльності відповідно до статті 43 Господарського кодексу України, як добросовісний набувач власних грошових коштів, не наділено можливістю визначати первісне джерело походження коштів всіх 2741 депонентів депозитарної установи ТОВ «ІК «Добрий Капітал». А всі 2741 депонента депозитарної установи не можуть бути заручниками необгрунтованих клопотань та рішень органів досудового слідства.
Крім того, на виконання ухвали слідчого судді Печерського суду ОСОБА_4 від 8 червня 2017 року 757/32144/17-к призначено у кримінальному провадженні № 000277 від 01.03.2017 року документальну позапланову перевірку ТОВ ІК «Добрий Капітал» з питань своєчасності, достовірності та повноти нарахування та сплати податків і зборів під час здійснення фінансово-господарських взаємовідносин з суб`єктами господарювання за період часу з 01.01.2015 року по 31.05.2017 року.
Актом від 03.08.2017 року про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ІК «Добрий Капітал» ( код за СДРПОУ 33948171) з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів під час здійснення фінансово- господарських відносин з суб`єктами господарювання за період з 01.01.2015 по 31.05.2017 року не встановлено завищення або заниження податкового зобов`язання з податку на прибуток. Тобто, Актом від 03.08.2017 року про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ІК «Добрий Капітал» ( код за ) з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів під час здійснення фінансово- господарських відносин з суб`єктами господарювання за період з 01.01.2015 по 31.05.2017 року не підтверджуються та спростовуються підстави для застосування арешту.
Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку
Заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема арешт майна, носить у собі тимчасовий характер.
Відповідно до частини 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.
Згідно статті 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Право мирно володіти своїм майном передбачене статті 1 Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Європейський суд з прав людини неодноразово наполягав, що предмет та мета Конвенції вимагає, аби її положення тлумачились та застосовувались у такий спосіб, аби зробити її вимоги не просто теоретичним або ілюзорними, але й практичними та ефективними. Тому, навіть за відсутності формальної експропріації, Суд вважає, що він має дивитись поза зовнішній вигляд відповідного заходу та досліджувати реальну ситуацію, що складається у тій чи іншій справі. На практиці, позбавлення майна має здійснюватись коли всі права власника на таке майно зводяться нанівець дією закону або застосуванням влади, в результаті чого відбувається позбавлення володіння, перехід права власності або руйнування майна.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».
Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.
Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити справедливий баланс між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу /осіб буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі „Спорронг та Льонрот проти Швеції, пп. 69 і 73, Series А N 52). Іншими словами, має існувати обгрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі „Джеймс та інші проти Сполученого Королівства, п. 50, Series А N 98).
Оскільки практика Європейського суду з прав людини, будучи джерелом українського права (статті 17 Закону «Про виконання рішень і застосування практики ЄСПЛ »), є частиною Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (статті 32 згаданої Конвенції), зайве нагадувати, що відповідно до статті 19 Закону України «Про міжнародні договори», якщо міжнародним договором України, який набрав чинності в установленому порядку, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені у відповідному акті законодавства України, то застосовуються правила міжнародного договору.
Як вбачається з Ухвали, метою накладення арешту на грошові кошти є забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову, кошти, розміщені на рахунках у вищезазначених банківських установах, вказаними вище суб`єктами господарювання є предметом кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 191 КК України, відомості про яке внесено до ЄРДР, крім того кошти розміщені на вказаних рахунках, набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, а також з метою забезпечення відшкодування заподіяних державі збитків, припинення злочинної діяльності, попередження збитків, що заподіюються Державі, діями щодо фіктивного підприємництва.
Згідно приписам частини 4 статті 170 КПК України, арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1 - 4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Відповідно до частини четвертої статті 170 КПК України: треті особи, майно яких може бути арештовано, - особи, які, отримали чи придбали у підозрюваної, обвинуваченої чи засудженої особи майно безоплатно або в обмін, на суму значно нижчу ринкової вартості або знали чи повинні були знати, що мета такої передачі: отримання доходу від майна, здобутого внаслідок вчинення злочину, приховування злочину та/або уникнення конфіскації.
Слідчому судді не надано даних, що станом на час розгляду даного клопотання про скасування арешту майна, що ТОВ «ІК «Добрий Капітал» є третьою особою в розумінні частини 4 статті 170 КПК України.
Крім того, відповідно до частини 5 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.
При цьому слід наголосити на тому, що ТОВ «ІК «Добрий Капітал» не є жодним, з перелічених у частині 5 статті 170 КПК України, суб`єктом кримінального провадження.
За таких обставин, ТОВ «ІК «Добрий Капітал» вважає, що на даній стадії досудового розслідування не доведено, що є необхідність у забезпеченні кримінального провадження, як арешт майна грошових коштів, що знаходяться на рахунках Скаржника, з чим кримінально процесуальний кодекс України пов`язує можливість скасування арешту майна.
Враховуючи, що у матеріалах клопотання відсутні достатні докази вчинення злочину за участю ТОВ «ІК «Добрий Капітал», наявність підстав вважати, що існує правова підстава для арешту рахунків взагалі спростовується. Тобто спростовується той факт, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках визначених ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.06.2017 здобуті незаконним шляхом.
Мотивуючи подане клопотання про скасування арешту майна, наголошуємо, що арешт було накладено безпідставно, необґрунтовано та з порушенням приписів статті 170 КПК України, майно, яке арештовано, не відповідає критеріям визначеними статтею 98 КПК України. Прокурором не було надано доказів, що майно, на яке накладено арешт, є предметом кримінального правопорушення, здобуте в результаті вчинення кримінального правопорушення, а тому при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна та те, що даним арештом фактично припинено діяльність депозитарної установи та обмежено право 2741 депонента депозитарної установи на вільне користування та розпорядження своєю власністю - а саме проведення розрахунків за правочинами щодо цінних паперів через кліринговий рахунок відкритий ТОВ «ІК «Добрий Капітал» в ПАТ «Розрахунковий центр», як того вимагає чинне законодавство.
Виконання ухвали про накладення арешту від 08.06.2017 року тягне за собою обмеження прав і законних інтересів 2741 власника майна, що суперечить положенням статті 41 Конституції України. Згідно статті 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Відповідно до статті 16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
У вказаному кримінальному провадженні на момент застосування арешту не повідомлялось про підозру службовим особам підприємства, що вказує на відсутність підстав викладених у ч. 1,2 ст. 170 КПК України щодо накладення арешту з метою забезпечення цивільного позову.
Також органом досудового розслідування не надано даних про те, що кошти котрі перебувають на наступних банківських рахунках є предметом злочинної діяльності :
АТ «БАНК БОГУСЛАВ» (МФО 380322), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 ; НОМЕР_2 ; НОМЕР_3
«Перший інвестиційний банк»» (МФО 300506), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_4
АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» У М. КИЄВІ (МФО 380805), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_5
ПАТ «Розрахунковий центр» (МФО 344443), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_6
ПАТ «Юнекс банк» м.Київ (МФО 344443), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_7
Крім цього слідчим суддею при вирішенні питання про накладення арешту слідчим суддею при вирішенні питання про накладення арешту на майно, в порушення вимог ч. 2 ст. 173 КПК України не враховано відсутність вищезазначених підстав для арешту майна, не враховуючи те, що відсутня підозра, а отже і відсутні дані котрі вказують на наявність доказів щодо вчинення злочину конкретною особою, а також те, що жодним чином не досліджено розумність та співмірність обмеження права власності, у зв`язку з відсутністю цивільного позову, а отже і встановленої суми заподіяних збитків.
Крім того, на виконання ухвали слідчого судді Печерського суду ОСОБА_4 від 8 червня 2017 року 757/32144/17-к призначено у кримінальному провадженні № 000277 від 01.03.2017 року документальну позапланову перевірку ТОВ ІК «Добрий Капітал» з питань своєчасності, достовірності та повноти нарахування та сплати податків і зборів під час здійснення фінансово-господарських взаємовідносин з суб`єктами господарювання за період часу з 01.01.2015 року по 31.05.2017 року.
Актом від 03.08.2017 року про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ІК «Добрий Капітал» (код за ) з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів під час здійснення фінансово-господарських відносин з суб`єктами господарювання за період з 01.01.2015 по 31.05.2017 року не встановлено завищення або заниження податкового зобов`язання з податку на прибуток.
За результатами перевірки податковою здійснено наступні донарахування за такими видами податків та зборів: Щодо застосування реєстраторів розрахункових операцій - 1,00 грн.; - Щодо несвоєчасного подання звітності про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - 170,00 грн. Щодо оформлення єдиного реєстру податкових накладних за платежем податку на доходи фізичних осіб - 510,00 грн. Щодо платежу за землю - 1127,96 грн.
В зв`язку з вищевикладеним вважають, що оспорювана ухвала була прийнята з порушенням вимог ст. 132, 170, 173 КПК України, оскільки клопотання про накладення арешту були відсутні правові підстави для його накладення, відсутні докази які б доказували на вчинення злочину конкретною особою, не встановлено розмір майнової шкоди та розумність і співмірність обмеження права власності, таке обмеження у праві користування та розпорядження майна підприємства негативно впливає на його платоспроможність, виконання взятих на себе договірних зобов`язань, сплати податків, обмежує права власників щодо отримання прибутку від діяльності підприємства та підлягає скасуванню на підставі частини другої пункту 1 статті 174 КПК, як така підстави для винесення якої повністю спростовані Актом від 03.08.2017 року про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ІК «Добрий Капітал» ( код за ) з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів під час здійснення фінансово- господарських відносин з суб`єктами господарювання за період з 01.01.2015 по 31.05.2017р.
Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, надавши свої письмові заперечення, вказував на те, що захід забезпечення кримінального провадження вжито у відповідності з вимогами чинного законодавства.
Вислухавши представника заявника, прокурора, вивчивши матеріали надані сторонами, слід дійти наступного висновку.
Заявник не є юридичною особою у кримінальному провадженні щодо якої здійснюється досудове розслідування, службові особи заявника не є підозрюваними у кримінальному провадженні, цивільний позов пред`явлений не до ТОВ «ІК «Добрий Капітал». У постанові про визнання коштів речовими доказами не зазначено достатнього обґрунтування на підтвердження вказаних обставин. З огляду на викладені заявником обставини, а також з урахуванням того, що з червня 2017 року орган досудового розслідування не навів інших переконливих доводів на необхідність арешту коштів, належних заявнику, слід визнати те, що в подальшому обмеженні власника у мирному володінні його майном відпалв потреба.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2,8,16,22,174,309 КПК Укаїни, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 8 червня 2017 року № 757/32141/17-к в частині грошових коштів у безготівковому вигляді, що знаходяться на рахунках:
АТ «БАНК БОГУСЛАВ» (МФО 380322), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 ; НОМЕР_2 ; НОМЕР_3
«Перший інвестиційний банк»» (МФО 300506), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_4
АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» У М. КИЄВІ (МФО 380805), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_5
ПАТ «Розрахунковий центр» (МФО 344443), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_6
ПАТ «Юнекс банк» м.Київ (МФО 344443), який відкрито ТОВ «ІК «Добрий Капітал» () - № НОМЕР_7 .
Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно.
Слідчий суддя ОСОБА_1