Справа № 573/1925/17
Номер провадження 1-кс/573/483/17
У Х В А Л А
і м е н е м У к р а ї н и
26 вересня 2017 року м. Білопілля

Білопільський районний суд Сумської області в складі:

слідчої судді: ОСОБА_1 ,

з участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопілля клопотання прокурора Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про надання дозволу на проведення перевірки законності порубки дерев та додані до нього матеріали,

в с т а н о в и в :
25 вересня 2017 року прокурор Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про надання дозволу на проведення перевірки законності порубки дерев, яке мотивував тим, що СВ Білопільського відділення поліції ГУНП в Сумській області здійснюється досудове розслідування по об`єднаному кримінальному провадженню №0000126 від 24 лютого 2017 року за фактами незаконної порубки дерев у смузі відводу автодороги Суми-Путивль-Глухів в районі повороту на с. Бабаківка Білопільського району та викрадення деревини, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 246, ч. 3 ст. 185 КК України.

В ході огляду місця події, на смузі відводу біля автодороги Суми-Путивль-Глухів, перед поворотом на с. Бабаківка, Білопільського району, Сумської області виявлено порубку 154 дерев різних порід, переважна кількість яких тополь та ясен, чим завдано істотної шкоди та збитків у сумі 1 715 066 грн. 01 коп.

Досудовим розслідування встановлено, що на підставі лісорубного квитка №14 від 15 листопада 2016 року, виданого «Сумським облавтодором» з терміном дії до 31 грудня 2016 року та укладених договорів, у період з листопада по грудень 2016 року ТОВ «Чиста Варта» в особі директора ОСОБА_4 здійснювало вирубку дерев у смузі відводу автодороги Суми-Путивль-Глухів. В порушення вимог постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року №761 «Про врегулювання питань через спеціальне використання лісових ресурсів», без погодження з Департаментом екології, природних ресурсів та паливно енергетичного комплексу Сумської ОДА до вказаного вище квитка внесено відомості про продовження строку його дії до 31 грудня 2017 року. (а. с. 12-20).

З метою встановлення правомірності порубки дерев у смузі відводу вказаної вище автодороги, прокурор просить зобов`язати посадових осіб Державного спеціалізованого лісозахисного підприємства «Київлісозахист» провести перевірку, на вирішення якої поставити наступні питання:

- чи були спиляні під час порубу дерев в смузі відводу автодороги Р-44 Суми-Путивль-Глухів км. 56+500 з лівого боку (Нововирківська с/рада), відповідно до акту обстеження дороги державного значення Р-44 Суми-Путивль-Глузів км. 56+500 км. 59+000 (ліворуч), аварійні та сухостійні дерева;

- чи є аварійними та сухостійними дерева, які вимічені для подальшого спилу та знаходяться в смузі відводу автодороги Р-44 Суми-Путивль-Глухів км. 56+500 з лівого боку (Нововирківська с/рада), відповідно до акту обстеження дороги державного значення Р-44 Суми-Путивль-Глузів км. 56+500 км. 59+000 (ліворуч) по видаленню придорожніх насаджень;

- чи не мали дерева, що були спиляні, ознаки ураження комлевої та кореневої частини інфекційними захворюваннями, пошкодження морозобоями та пожежами;

- перелік завдань не є вичерпним.

У судовому засіданні прокурор Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 клопотання підтримав.

Заслухавши прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Порядок кримінального провадження законодавцем визначений у ст. 1 КПК України, згідно якою на території України цей порядок визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Завданнями кримінального провадження відповідно до ст. 2 КПК України є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з положеннями п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого Законом України про кримінальну відповідальність.

Пунктом 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - це суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до загальних засад кримінального провадження, викладених у ч.1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати таким загальним засадам кримінального провадження як верховенство права, законність та диспозитивність. Принцип верховенства права встановлює, що людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 1 і ч. 2 ст. 8 КПК). Під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. Закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу. У разі, якщо норми цього Кодексу суперечать міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, застосовуються положення відповідного міжнародного договору України. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу (ч. 1 і ч.ч.3-6 ст. 9 КПК).

Конституційний Суд України в своєму рішенні від 29 червня 2010 року зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями, а у рішенні від 22 вересня 2005 року № 5-рп/2005 із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі.

В справі «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» від 23 вересня 1998 року ЄСПЛ наголосив, що Конвенція вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба з належною порадою, передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, які може спричинити певна дія. Вислови «законний» та «згідно з процедурою, встановленою законом», зумовлюють повне дотримання основних процесуальних норм внутрішньодержавного права.

У рішеннях по справі «Ракевич проти Росії», «Церква Бесарабської Митрополії та інші проти Молдови», «Єлоєв проти України» та «Новік проти України» ЄСПЛ також неодноразово звертав увагу на недосконалість законодавства і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності.

Виходячи із системного аналізу вказаного вище кримінального процесуального законодавства України, яке не відносить до компетенції слідчого судді розгляд клопотань про призначення перевірок, у тому числі й законності порубу дерев, враховуючи принцип правової визначеності, який є невід`ємною складовою принципу верховенства права, та який знайшов своє закріплення у практиці Конституційного Суду України і рішеннях Європейського суду з прав людини, а також принципу законності, яким дозволено робити лише те, що передбачено в законі, суд приходить до висновку про відсутність будь-яких законних та обґрунтованих підстав для надання дозволу на проведення перевірки законності порубки дерев в межах кримінального провадження.

Крім того, суд зазначає, що чинне кримінальне процесуальне законодавство України також не надає можливості слідчому на звернення до суду з вказаним клопотанням, оскільки його компетенція обмежується п. 5 ч. 2 ст. 40 КПК України, відповідно до якого слідчий уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді лише з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

Наведений у п. 5 ч. 2 ст.40 КПК України перелік повноважень слідчого є вичерпним і проведення перевірки, у тому числі й законності порубки дерев, серед такого вичерпного переліку відсутнє, оскільки призначення вказаної перевірки не відноситься ані до заходів забезпечення кримінального провадження, ані до проведення слідчих (розшукових) дій, ані до негласних слідчих (розшукових) дій, визначених у кримінальному процесуальному законі.

Крім того, чинним КПК України не передбачена процедура розгляду такого роду клопотань, на відміну від інших клопотань слідчого, з якими останній уповноважений звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді у відповідності з п. 5 ч. 2 ст. 40 КПК України.

Аналізуючи повноваження слідчого з вказаного вище питання, а також роз`яснення Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності (лист № 04-18/11-60 (10039) від 16 січня 2017 року), згідно з яким у судовій практиці при вирішенні окреслених питань у кримінальному провадженні перш за все слід керуватися нормами КПК, які відповідно до ст. 1 цього Кодексу є визначальними щодо оцінки дій слідчого. Порядок кримінального провадження, у тому числі й процесуальних дій, визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

Таким чином, з огляду на те, що вказане клопотання подане слідчим поза межами наданих йому повноважень, а також відсутність будь-яких законних та обґрунтованих підстав для надання дозволу на проведення перевірки, суд приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1, 3, 18, 131, 309, 369-372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :
У задоволенні клопотання прокурора Білопільського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про надання дозволу на проведення перевірки законності порубки дерев відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя