Справа № 492/1687/16-к
Провадження № 1-кп/492/22/18
У К Р А Ї Н А
АРЦИЗЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________
УХВАЛА
про призначення судового розгляду

04 квітня 2018 року м.Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника-адвоката ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщені суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 13 липня 2017 року призначено підготовче судове засідання за обвинувальним актом у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.
Під час підготовчого судового засідання прокурор вважав за необхідне призначення кримінального провадження до судового розгляду. Крім того, прокурор просила викликати в судове засідання свідків.

До суду надійшла заява ОСОБА_6 , яка в підготовчому судовому засіданні уточнила заяву, в якій просила визнати її потерпілою по вказаному кримінальному провадженню

ОСОБА_5 неодноразово викликалася в підготовче судове засідання та піддавалася приводу, однак без поважних причин не з`явилася до суду, тому відповідно до роз`яснень, викладених п. 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі № 223-1430/0/4-12 від 03.10.2012 року «Про порядок здійснення підготовчого судового провадження відповідно до КПК України», її неприбуття не перешкоджає проведенню підготовчого судового засідання.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, приходить до наступного.

Під час проведення підготовчого судового засідання судом не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України.
Згідно з наданим до суду обвинувальним актом, складеним слідчим відповідно до вимог КПК України, прокурором дотримані вимоги територіальної підсудності та підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокурору не встановлено.
Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України відсутні.
Вирішуючи клопотання прокурора про виклик свідків суд виходить з того, що відповідно до ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України , а в ч. 6 цієї статті закріплено обов`язок суду створити, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Отже, враховуючи наведені норми процесуального закону, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та здійснити виклик у судове засідання свідків обвинувачення, заявлених прокурором. Забезпечення явки свідків покласти на прокурора.
Заслухавши думку сторін судового провадження щодо можливості призначення кримінального провадження до судового розгляду та якими не було заявлено клопотань про витребування певних речей чи документів, про обрання, зміну чи скасування заходів забезпечення кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд вважає за можливе закінчити підготовче судове провадження та призначити судовий розгляд.
Крім того, відповідно до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 314-1 КПК України, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину середньої тяжкості.
Враховуючи, що обвинуваченій висунуто обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, який є злочином невеликої тяжкості, з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує особу обвинуваченої, а також прийняття судового рішення про міру покарання, суд вважає за необхідне доручити відповідному органу з питань пробації скласти та надати суду досудову доповідь щодо обвинуваченої в порядку, визначеному законодавством.
Щодо заяви ОСОБА_6 про залучення її в якості потерпілої суд зазначає наступне.
Конституційний Суд України у Рішенні від 25 грудня 1997 року № 9-зп (справа за зверненням жителів міста Жовті Води), даючи офіційне тлумачення ч.2 ст. 55 Конституції України, зазначив, що в ній міститься загальна норма, яка означає право кожного звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Зазначена норма зобов`язує суди приймати заяви до розгляду навіть у випадку відсутності в законі спеціального положення про судовий захист (абзац перший пункту 2 мотивувальної частини).
На підтвердження наведеної вище правової позиції, Конституційний Суд України у Рішенні від 16 листопада 2000 року 13-рп/2000 зазначив, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України; зокрема, не можуть бути обмежені у будь-який спосіб права і свободи людини і громадянина, передбачені ст. ст. 55, 59, 63 Конституції України.
За загальними засадами теорії права при застосуванні норм права правозастосовний орган іноді стикається з прогалинами в законодавстві, тобто з повною чи частковою відсутністю норм, які регулюють певні суспільні відносини. Розрізняють прогалини в праві та прогалини в законі. Прогалини в праві - це повна або часткова відсутність в діючих нормативно-правових актах необхідних юридичних норм.
Прогалини в законі - це повна або часткова відсутність необхідних юридичних норм у даному законі. У зв`язку з цим, мають місце розроблені способи усунення прогалин у процесі застосування закону, які отримали назву аналогії. Розрізняють: аналогію закону - рішення справи або окремого юридичного питання на основі правової норми, розрахованої на схожі випадки. Застосування аналогії забороняється, якщо вона прямо заборонена законом чи якщо закон пов`язує настання юридичних наслідків з наявністю конкретних норм; аналогію права - рішення справи чи конкретного юридичного питання на основі принципів права, загальних засад і принципів.
При вирішенні справи за аналогією закону чи аналогії права обов`язковим є дотримання таких умов: аналогія допустима лише у випадку повної чи часткової відсутності правових норм; суспільні відносини, до яких застосовується аналогія, повинні знаходитися у сфері правового регулювання; повинна бути схожість між обставинами справи і наявною нормою за суттєвими юридичними ознаками; пошук норми, що регулює аналогічний випадок, повинен здійснюватися спочатку в актах тієї ж галузі права, у випадку відсутності - в іншій галузі права і у законодавстві в цілому; винесене у процесі використання аналогії правове рішення не повинно суперечити нормам закону, його меті; обов`язково повинно бути мотивоване пояснення причин застосування рішення по аналогії до конкретного випадку.
Так, правозастосовна практика українського процесуального законодавства по визнанню потерпілим в разі смерті особи внаслідок вчинення кримінального правопорушення передбачена нормами КПК України.
Водночас, право на залучення потерпілого в разі смерті особи від обставин, які не залежать від вчиненого кримінального правопорушення не врегульовано КПК України, як і не передбачено положеннями КПК України прямої заборони залучення в такому разі потерпілого з числа родичів померлого.
Отже, беручи до уваги норми прямої дії, передбачені Конституцією України, враховуючи обов`язковість рішень Конституційного Суду України, правозастосовну практику застосування аналогії закону у аналогічних справах різних судів України, у тому числі колегії суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України, оцінюючи той факт, що процедурну регламентацію реалізації конституційного права на судовий захист унормовано не лише КПК України, а й іншими законами України, зокрема, положеннями ЦПК України, які передбачають право залучення правонаступника відповідної сторони на будь-якій стадії судового процесув разі смерті фізичної особи - суд дійшов висновку, що реалізація права на судовий захист, шляхом подання відповідної заяви про визнання особи потерпілою підлягає регулюванню за аналогією закону.
Аналогія повинна застосовуватися з неухильним дотриманням вимог законності. Тому і використовувати аналогію можуть лише органи правосуддя - суди, з дотриманням всіх процесуальних норм і процесуальних гарантій усіх учасників судового розгляду. Винесене за допомогою аналогії рішення у справі не повинно суперечити чинному законодавству. Застосування аналогії закону та аналогії права у випадку існування прогалин у нормативно-правових актах передбачено законодавством України.
Вимогами ч. 6 ст. 9 КПК України передбачено, що коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.
В силу ст. 55 КПК України потерпілим в кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням спричинено моральну фізичну або майнову шкоду. Якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи, положення ч. 1-3 цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 3 КПК України близькі родичі та члени сім`ї - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.
Таким чином, з урахуванням наведеного, беручи до уваги, що вказане кримінальне провадження є приватним обвинуваченням, яке може бути розпочате лише за заявою особи, що є її правом та яке померлою ОСОБА_7 було реалізовано, яка також мала право підтримати або відмовитися від обвинувачення.
Так як ОСОБА_7 не може реалізовувати виникле в неї право на підтримання обвинувачення, а завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура, які не можуть бути реалізовані без участі потерпілого, тому суд прийшов до висновку, що у відповідності до ст. 55 ЦПК України усі права та обов`язки померлої ОСОБА_7 обов`язкові для правонаступника так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив, у зв`язку з чим з метою захисту прав ОСОБА_7 необхідно визнати ОСОБА_6 в якості потерпілої по даному кримінальному провадженню.
На підставі ст. ст. 3, 7, 9, 55, 314-316, 369-372 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України в залі судових засідань Арцизького районного суду Одеської області на 12 квітня 2018 року о 09 год. 30 хв.

Клопотання прокурора про виклик свідків - задовольнити повністю.
Здійснити виклик у судове засідання свідків обвинувачення, заявлених прокурором. Забезпечення явки свідків покласти на прокурора.
Запобіжний захід щодо обвинуваченої ОСОБА_5 не обирати.

Справу розглянути одноособово у відкритому судовому засіданні.

В судове засідання викликати сторін судового провадження, а також Арцизький РВ пробації Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України.
Доручити Арцизькому РВ пробації Південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України скласти та надати суду досудову доповідь відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Вознесенка-Перша Арцизького району Одеської області, громадянки України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , яку направити на адресу суду в строк до 12 квітня 2018 року.
Заяву ОСОБА_6 про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України - задовольнити.
Визнати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 потерпілою у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Арцизького районного суду ОСОБА_1