печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 жовтня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В :
до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , які відкриті у Публічному акціонерному товаристві Райффайзен Банк Аваль (код за , МФО 300335, юридична адреса: місто Київ. вул. Лєскова буд. 9), у межах встановлених кримінальним провадженням збитків у сумі 28468671,18 гривень, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів.
Вказане клопотання обґрунтовує тим, що Четвертим слідчим відділом управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001017, внесеному 21.10.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за матеріалами Головного управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки Служби безпеки України (далі по тексту ГУ КЗЕ СБУ), за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 212 КК України, щодо зловживання службовим становищем службовими особами Державної фіскальної служби, які діючи в супереч інтересам служби, не вживають передбачених чинним законодавством заходів реагування з метою недопущення виведення фінансових активів КТ Донтрансгарант і компанія, та стягнення з останнього обов`язкових платежів, що спричинило тяжкі наслідки.
Клопотання прокурора про арешт майна, розглянуто відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України, без повідомлення власника майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи, просив його задовольнити.
Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів на підставі ч. 1 ст. 107 КПК України не здійснювалась, оскільки таке клопотання не заявлялось.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Вислухавши думку прокурора, дослідивши надані матеріали, враховуючи відповідно до вимог ст. 173 КПК України наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінальних правопорушень, ч. 2 ст. 212 КК України, наявність даних про належність майна, на яке прокурор просить накласти арешт та з метою забезпечення спеціальної конфіскації, слідчий суддя вважає необхідним клопотання задовольнити та накласти арешт на зазначене майно, оскільки вважає наявні передбачені ст. 170 КПК України підстави для його накладення на зазначене майно.
Що стосується прохання прокурора ОСОБА_3 про зобов`язання службових осіб публічне акціонерне товариство Райффайзен Банк Аваль (код за , МФО 300335, юридична адреса: місто Київ, вул. Лєскова буд. 9), письмово повідомляти орган досудового розслідування про зарахування на зазначені рахунки клієнта ТОВ "Укртрансагент" () грошових коштів станом на початок жовтня 2017 із зазначенням зарахованої суми та залишку по банківському рахунку, слід зазначити наступне. Відповідно до КПК України, прокурору надана можливість звернутись з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, що передбачено ст. 159-166 КПК України. Оскільки питання про отримання певної інформації, що стосується банківської таємниці врегульовано ст.ст. 159-166 КПК України, а не статтями, якими врегульовано накладення арешту на майно (ст.ст.170-175 КПК України), тому в цій частині клопотання слід відмовити.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -
У Х В А Л И В :
Клопотання відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно задовольнити частково.
Накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на рахунках №№ НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , які відкриті у Публічному акціонерному товаристві Райффайзен Банк Аваль (код за , МФО 300335, юридична адреса: місто Київ. вул. Лєскова буд. 9), у межах встановлених кримінальним провадженням збитків у сумі 28468671,18 гривень, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів.
В задоволенні інших вимог відмовити.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1