Справа № 496/2895/15-к
Провадження № 1-кп/496/211/17
У Х В А Л А
27 жовтня 2017 року м. Біляївка
Біляївський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника обвинуваченого ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Біляївка матеріали кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст. 307 ч.2 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
31.07.2017 року до Біляївського районного суду Одеської області надійшов вище вказаний обвинувальний акт.
В судовому засіданні від прокурора Іллічівської місцевої прокуратури Одеської області надійшло клопотання про виклик до суду свідка, стосовно якого застосовано заходи забезпечення безпеки та порядок його допиту.
Обвинувачений та його захисник не заперечували проти вказаного клопотання.
Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку про задоволення клопотання.
Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, тобто у виявленні, попередженні, припиненні, розкритті або розслідуванні кримінальних правопорушень, а також у судовому розгляді кримінальних проваджень, - це здійснення правоохоронними органами правових, організаційно-технічних та інших заходів, спрямованих на захист життя, житла, здоров`я та майна цих осіб від протиправних посягань, з метою створення необхідних умов для належного відправлення правосуддя.
Відповідно до п. д) ч.1 ст. 2 цього Закону свідок має право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, зазначених у статтях 1 і 7 цього Закону, за наявності відповідних підстав.
Частиною 2 ст. 3 цього Закону передбачено, що рішення про застосування заходів безпеки приймається слідчим, прокурором, судом, у провадженні яких знаходяться кримінальні провадження щодо кримінальних правопорушень, у розслідуванні чи судовому розгляді яких брали або беруть участь особи, зазначені у статті 2 цього Закону, а також органом (підрозділом), що здійснює оперативно-розшукову діяльність, щодо осіб, які брали участь або сприяли виявленню, попередженню, припиненню злочинів.
Пункт ж) ч.1 ст.7 вказаного Закону передбачає такий вид заходів забезпечення безпеки як забезпечення конфіденційності відомостей про особу.
Згідно ст.15 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» нерозголошення відомостей про осіб, взятих під захист, може здійснюватися шляхом: а) обмеження відомостей про особу в матеріалах перевірки (заявах, поясненнях тощо), а також протоколах слідчих дій та інших матеріалах кримінального провадження, заміни прізвища, імені, по батькові в цих документах псевдонімами за постановою органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчого, прокурора або за ухвалою слідчого судді, суду про зміну анкетних даних. Ці постанови (ухвали) до матеріалів справи не приєднуються, а зберігаються окремо в органі, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження; в) не оголошення будь-яким способом дійсних анкетних даних про осіб, які взяті під захист і підлягають виклику в судове засідання; г) виклику до суду цієї особи виключно через орган, який здійснює заходи безпеки.
З матеріалів справи вбачається, що свідок ОСОБА_6 приймав участь в досудовому розслідуванні, за його участі проводилися негласні слідчі дії, до нього були застосовані заходи безпеки відповідно до вимог ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» та ст.ст. 256, 336, 352 КПК України у вигляді заміни анкетних даних.
Відповідно до ч.2 ст.256 КПК України особи, які проводили негласні слідчі (розшукові) дії або були залучені до їх проведення, можуть бути допитані як свідки. Допит цих осіб може відбуватися із збереженням у таємниці відомостей про цих осіб та із застосуванням щодо них відповідних заходів безпеки, передбачених законом.
Згідно ч.1, 8 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватись у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження) у разі необхідності забезпечення безпеки осіб. Особа, якій забезпечується захист, може бути допитана в режимі відеоконференції з такими змінами зовнішності і голосу, за яких її неможливо впізнати.
Відповідно до ч. 9 ст. 352 КПК України у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод.
Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 20.10.2011 №12-рп/2011 інформацію, яка згодом буде покладена в основу обвинувального висновку, одержують, зокрема, під час проведення оперативно-розшукових заходів. Однак здійснювати їх згідно із законом «Про оперативно-розшукову діяльність» повинні представники відповідних державних органів, що мають на це повноваження. Дане положення не спростовує висновків щодо необхідності допиту свідка, залученого до проведення негласних слідчих дій в якості закупного із застосуванням технічних засобів в режимі відеоконференції з іншого приміщення у спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них.
За таких обставин, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора про допит свідка ОСОБА_6 , оскільки вказаний свідок є залегендованою особою відповідно до наданих суду для огляду прокурором документів, в справі відсутні справжні дані про особу свідка, які є засекреченими згідно закону, їх розголошення може призвести до створенню загрози безпеки свідка, відмови свідка від дачі показань, чи до дачі ним неправдивих показань, що суттєво перешкодить у встановленні істини в справі, що недопустимо. Крім того, із забезпеченням безпечного допиту свідка необхідно забезпечити дотримання прав сторін кримінального провадження ставити свідку запитання і почути відповіді на них. Тому суд вважає необхідним провести допит свідка ОСОБА_6 з використанням технічних засобів в режимі відеоконференції під час трансляції з іншого спеціально обладнаного приміщення.
На підставі викладеного та керуючись ст. 1, 2, 3, 7, 15 ЗУ «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», ст. 256, 336, 352, 372 КПК України, суд -
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Іллічівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.
Викликати в судове засідання, яке призначено на 07.11.2017 року на 14.30 годин, з метою допиту засекреченого (залегендованого) свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (анкетні дані особи з метою забезпечення безпеки змінено).
Виклик вказаного свідка ОСОБА_6 , його доставку у судове засідання покласти на старшого слідчого СВ Біляївського ВП ГУНП в Одеській області майора поліції ОСОБА_7 .
Допит свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (анкетні дані особи з метою забезпечення безпеки змінено), здійснювати у залі судових засідань Біляївського районного суду Одеської області з використанням технічних засобів в режимі відеоконференції у спосіб, що унеможливлює його ідентифікувати, із забезпеченням сторонам кримінального провадження можливості ставити запитання і слухати відповіді на них.
Ухвала окремо від вироку суду не підлягає оскарженню, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на вирок суду.

Суддя Біляївського районного суду
Одеської області ОСОБА_1 .