Справа № 686/775/18

УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 січня 2018року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , дослідивши клопотання ОСОБА_2 про встановлення процесуального строку для допиту заступника начальника доходів фінансового управління Хмельницької міської ради ОСОБА_3 ,
В С Т А Н О В И Л А:
Відповідно до ч.6 ст.28 КПК України підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим кодексом.
Згідно п.16-1 ч.1 ст.3 КПК України інша особа права чи інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування,-особа, стосовно якої (в тому числі щодо її майна) здійснюються процесуальні дії, визначені цим Кодексом.
Відповідно до ч.3 ст.21 КПК України кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим кодексом.
Ч.3ст.11 КПК України зазначає, що кожен має право захищати усіма засобами, що не заборонені законом, свою людську гідність, права, свободи та інтереси, порушені під час здійснення кримінального провадження.
Тобто, кожна стаття КПК України, яка надає особі право звернення до слідчого, прокурора чи слідчого судді містить обов`язкову умову такого звернення-порушення має стосуватися прав та обов`язків особи, яка здійснює таке звернення, отже право доступу до суду не є абсолютним.
Вп.53 рішення ЄСПЛ у справі «Меньшакова проти України»
За ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
З огляду на викладене, вважаю, що легітимні обмеження про які йдеться в згадуваному рішенні ЄСПЛ щодо кола осіб, які можуть звертатися з клопотанням, включені до діючого КПК України з врахуванням принципу пропорційності, оскільки досудове розслідування не може здійснюватися під диктовку будь-якої особи, так як це призведе до професійної деформації слідчих, деморалізації процесу розслідування, перешкоджаню в захисті прав осіб, які того дійсно потребують, затягуванні розслідування та і взагалі суперечитиме будь-якій варіації принципу розумності.
З огляду на викладене, керуючись внутрішнім переконанням та принципом розумності, вважаю за неможливе розглядати подане клопотання по сутті.
В діючому КПК України не передбачено, як повинен діяти слідчий суддя у випадку, якщо подане клопотання за п.6ч.1 ст.28 КПКУне підлягає розгляду слідчим суддею, проте суддя може застосувати аналогію закону.
Відповідно до п.1ч.2ст.304 КПК України скарга повертається, якщо: скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.
Аналогічно, ухвала про повернення клопотання може бути оскаржена.
Керуючись ст.ст.28, п.1 ч.2 ст.304 КПК України,
У Х В А Л И Л А:
Клопотання ОСОБА_2 про встановлення процесуального строку для допиту заступника начальника доходів фінансового управління Хмельницької міської ради ОСОБА_3 повернути заявнику.
На ухвалу протягом п`яти діб з дня одержання її копії може бути подана апеляція до апеляційного суду Хмельницької області.
Слідчий суддя