Справа № 333/3220/17
Провадження №1-кс/333/709/17
12 червня 2017 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Коммунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчої СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна, -
В ході проведення досудового розслідування було встановлено, що 08.06.2017 о 14:13 годині, судовим експертом сектору криміналістичного дослідження транспортних засобів і реєстраційних документів, що їх супроводжують, відділу інженерних, економічних, товарознавчих видів досліджень та оціночної діяльності ОСОБА_4 під час проведення криміналістичного дослідження транспортного засобу і реєстраційних документів, що його супроводжують був виявлений транспортний засіб «OPEL VEKTRA» в кузові зеленого кольору, номер державної реєстрації НОМЕР_1 , номер кузову (Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу) НОМЕР_2 , на підставі заяви ОСОБА_5 про проведення експертного дослідження транспортного засобу, який мешкає: АДРЕСА_1 . В ході перевірки документів та номерів агрегатів автомобіля були виявленні порушення, а саме: номер кузова автомобіля «OPEL VEKTRA» в кузові зеленого кольору, номер державної реєстрації НОМЕР_1 піддавався зміненню шляхом видалення фрагменту номерної деталі розміром 1280х600мм, яка містила первинний заводський номер кузова, з послідуючою вваркою фрагмента металу аналогічного розміру на якому ударним способом нанесене номерне позначення, яке читається як « НОМЕР_2 ». Заводська табличка с дублюючим номером кузову має кріплення не завода-виробника. Підлягала перевстановленню.
Для проведення судово-криміналістичної експертизи автомобіля OPEL VEKTRA» в кузові зеленого кольору, номер державної реєстрації НОМЕР_1 , номер кузову (Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу) НОМЕР_2 , який приходив криміналістичне дослідження транспортного засобу і реєстраційних документів, що його супроводжують 08.06.2017 року було виявлено судовим експертом сектору криміналістичного дослідження транспортних засобів і реєстраційних документів, що їх супроводжують, відділу інженерних, економічних, товарознавчих видів досліджень та оціночної діяльності ОСОБА_4 , потрібне залучення експертів Запорізького НДЕКЦ МВС України. Також, на теперішній час у органів досудового слідства є достатньо підстав вважати, що в разі повернення вказаного транспортного засобу власнику, останній може розпорядитися ним на власний розсуд. Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи, що в матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вищезазначений автомобіль, має суттєве значення для встановлення важливих обставин з метою його збереження та подальшого не відчуження, на стадії досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на транспортний засіб «OPEL VEKTRA» в кузові зеленого кольору, номер державної реєстрації НОМЕР_1 , номер кузову (Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу) НОМЕР_2 .
Слідча ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримала своє клопотання, надала пояснення аналогічні викладеним.
ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про день, місце і час розгляду повідомлений належним чином.
Вислухавши доводи та пояснення слідчого, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Матеріалами справи підтверджено, що OPEL VEKTRA» в кузові зеленого кольору, номер державної реєстрації НОМЕР_1 , про арешт якого слідчий звернувся до суду із клопотанням, був вилучений 08.06.2017 року під час проведення слідчим Комунарського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУ НП в Запорізькій області ОСОБА_6 огляду місця події. Відповідно до ч.7 ст. 236 КПК України, вказана у клопотанні слідчого річ набула статус тимчасово вилученого майна.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого про арешт майна має бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень ст. 170 КПК України, та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України.
Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Цей перелік є вичерпним та розширювальному тлумаченню не підлягає.
Так, клопотання слідчого містить формулювання підстав і мети арешту майна: для збереження та подальшого невідчудження. Тобто, не вбачається, що предмет арешту речовим доказом, або об`єктом кримінально караних дій, або майном, набутим кримінальним шляхом чи внаслідок вчинення кримінального правопорушення, або арешт пропонується накласти у забезпечення цивільного позову чи можливої конфіскації.
Крім того, не було наведено достатніх і переконливих доказів, що майно може бути певним чином приховане, знищено або ж воно зникне, що воно може бути зіпсовано, передано, перетворено чи відчужено, адже жодним чином - існування цих ризиків, які як самі по собі, так і в сукупності становлять завдання накладення арешту на майно, а тому, якщо накладення арешту не відповідає завданням кримінального судочинства, такий арешт на майно не може бути накладений. Разом з тим, не обґрунтовано, які перешкоди чинить власник зазначеного автомобіля, що призводить до неможливості досягнення завдань досудового розслідування, не обґрунтовано, яким чином сприятиме досягненням цілей кримінального провадження накладення арешту на майно.
Крім того, відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
З урахуванням принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що не має підстав для застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 167, 170-175, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання слідчої СВ Комунарського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна залишити без задоволення.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Апеляційного суду Запорізької області. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.
Слідчий суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя ОСОБА_1