печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
25 травня 2017 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю слідчого ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу прокуратури міста Києва молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному проваджені № 0001049 від 26.10.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 191 ч. 5, ст. 364-1 ч. 2 КК України,

В С Т А Н О В И В :
23 травня 2017 року до провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу прокуратури міста Києва молодшого радника юстиції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором другого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про накладення арешту на майно у кримінальному проваджені № 0001049 від 26.10.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 191 ч. 5, ст. 364-1 ч. 2 КК України, а саме: на грошові кошти виявлені та вилучені під час обшуку 16.05.2017 в приміщенні квартири за місцем проживання ОСОБА_5 , розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання.

Слідчий суддя розглянув вказане клопотання у відсутність власника майна.

Заслухавши пояснення слідчого та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про повернення клопотання прокуророві для усунення недоліків відповідно до ч. 3 ст. 173 КПК України, виходячи з такого.

З матеріалів клопотання вбачається, що метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів, конфіскація майна та забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт майна допускається з метою конфіскації майна як виду покарання на накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Разом з тим, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення. У випадку, передбаченому п. 4, ч. 2, ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи. Третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Враховуючи те, що у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 не має процесуального статусу особи підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, тобто є третьою особою у розумінні положень ч. 1, 2 ст. 64-2 КПК України, то з таким клопотанням про накладення арешту може звернутись лише прокурор, а не слідчий.

Отже, зазначене клопотання подане не уповноваженою особою, у зв`язку з чим підлягає поверненню.

За таких обставин, клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-172, 309 КПК України,

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого в особливо важливих справах другого слідчого відділу прокуратури міста Києва молодшого радника юстиції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному проваджені № 0001049 від 26.10.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 191 ч. 5, ст. 364-1 ч. 2 КК України повернути прокуророві другого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1