Справа № 367/9005/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2016 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області клопотання захисника ОСОБА_6 ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу, -

в с т а н о в и в:
Захисник ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України ОСОБА_4 звернулася до суду із клопотанням про скасування запобіжного заходу, посилаючись на те, що в провадженні Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області знаходяться матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.08.2014 року за № 0001302 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

В ході проведення досудового розслідування, 23.09.2014 року ОСОБА_7 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Під час судового провадження ухвалою Ірпінського міського суду від 18.02.2015 року було визначено розмір застави в розмірі 24 360,0 гривень, яку було сплачено 19.02.2015 року ОСОБА_8 у відповідності до ст. 182 КПК України, на депозитний рахунок і 23.02.2015 року ОСОБА_5 було звільнено з-під варти.

За час дії відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави питання про звернення застави в дохід держави не вирішувалось, клопотань від прокурора до слідчого судді не надходило, суд за власною ініціативою також не розглядав даного питання, а тому на підставі ч.11 ст. 182 КПК України, застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. Необхідності залишення застави задля забезпечення цивільного позову або відшкодування шкоди немає, оскільки таких вимог заявлено не було, матеріальної шкоди від інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення не встановлено. В подальшому за весь час розгляду кримінальної справи жодного разу строк дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 продовжено не було.

За ч.4 ст. 196 КПК України слідчий суддя, суд зобовязаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку.

Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

Строк дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою закінчився 17.03.2015 року, запобіжний захід продовжено не було, отже він припинив свою дію.

Згідно положень ст. 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження.

Так, 07 листопада 2016 року слідчим суддею Ірпінського міського суду Київської області ОСОБА_9 винесено ухвалу про повернення прокурору для усунення недоліків обвинувальні акти від 23.09.2014 року та від 04.02.2016 року в кримінальному провадженні, внесеному 02.08.2014 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001302 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України та встановив, що зазначені в ухвалі недоліки обвинувального акту прокурору усунути протягом 15 днів.

Однак органом досудового розслідування не дотримано строку, визначеного ухвалою Ірпінського міського суду Київської області, яка набрала законної сили та в силу вимог ч.2 ст. 21 КПК України є обов`язковою і підлягає безумовному виконанню на всій території України.

В зв`язку із викладеними обставинами захисник просила скасувати запобіжний захід у вигляді застави відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; повернути ОСОБА_8 (заставодавцю) заставу у розмірі 24 360,0 гривень, встановлену на підставі ухвали слідчого судді Ірпінського міського суду від 18.02.2015 року у зв`язку із закінченням дії строку застави.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_4 клопотання підтримала, підтвердила обставини, викладені у клопотанні, просила клопотання задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_10 в судовому засіданні підтримав думку свого захисника та просив клопотання задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вважав, що підстав для скасування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 не має, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Заслухавши обґрунтування захисника та підозрюваного, думку прокурора, вивчивши клопотання та додані до нього копії документів, якими захисник обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 182 КПК України застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Згідно із ч. 8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Як вбачається із матеріалів клопотання, ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 18 лютого 2015 року продовжено строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, визначено розмір застави у розмірі 20 розмірів мінімальної заробітної плати, що станом на 18.02.2015 року становить 24 360,0 гривень, строк дії ухвали становить 60 днів, початок строку дії ухвали обчислювати з 17.03.2015 року, закінчення строку дії ухвали 15.05.2015 року. У даній ухвалі суду зазначено, що у разі внесення обвинуваченим застави у визначеному розмірі, на останнього покладаються обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України, а саме: суд зобов`язує ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду. Відповідно до ч.8 ст. 182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, застава звертається в дохід держави.

20 лютого 2015 року на депозитний рахунок суду заставодавцем ОСОБА_8 було внесено суму застави у розмірі 24 360,0 гривень.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 07 листопада 2016 року задоволено клопотання прокурора та захисника, повернуто прокурору для усунення недоліків обвинувальні акти від 23.09.2014 року та від 04.02.2016 року в кримінальному провадженні, внесеному 02.08.2014 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001302 по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України; зазначені в ухвалі недоліки обвинувального акту прокурору усунути протягом 15 днів; відмовлено у задоволенні клопотання захисника про повернення застави.

Клопотання не підлягає задоволенню, оскільки відповідно до ст. 182 КПК України під час обрання запобіжного заходу у вигляді застави, покладає загальний обов`язок обвинуваченого з`являтися за кожною вимогою до суду, а також виконувати спеціальні обов`язки .

Відповідно до ч.6 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Вказаний строк не розповсюджується на загальне зобов`язання обвинуваченого з`являтись за кожною вимогою до суду. Закон також не обмежує строк дії застави, як запобіжного заходу до його скасування.

Згідно вимог ч.3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Таким чином, на даний час відносно ОСОБА_5 діє запобіжний захід у виді застави, а також діє щодо нього зобов`язання з`являтися за кожною вимогою до суду. Порушення такого зобов`язання тягне за собою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків відповідно до ст. 182 КПК України .

На підставі вищевикладеного суд не знаходить підстав для повернення застави заставодавцю, а також для скасування запобіжного заходу у вигляді застави.

З огляду на викладене, керуючись, ст. ст. 182, 183, 272 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в:
Клопотання захисника ОСОБА_6 ОСОБА_4 про скасування запобіжного заходу залишити без задоволення.

Ухвала відповідно до ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.
Суддя: ОСОБА_1