печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 липня 2017 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
30.06.2017 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 за погодженням із прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000133 про накладення арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках ПРИВАТНЕ ПIДПРИЄМСТВО КОМЕРЦІЙНА ФІРМА "ПРОМІНСТРУМЕНТ" (); НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , які належать ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВIДПОВIДАЛЬНIСТЮ "ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "МЕТАЛ-АЛЬЯНС" (); НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , які належать ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВIДПОВIДАЛЬНIСТЮ "МК2016" (); НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , які належать ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВIДПОВIДАЛЬНIСТЮ "ТД РЕНДЕР" (), що відкриті у ПАТ "СБЕРБАНК" (, МФО: 320627) юридична адреса: м. Київ ВУЛ. ВОЛОДИМИРСЬКА, буд.46.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалася.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
У судовому засіданні слідчий просив задовольнити клопотання з викладених у ньому підстав.

З матеріалів клопотання вбачається, що у провадженні Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному 05.05.2016 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000133, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366 КК України.

Установлено, що у період 2014-2017 років організована злочинна група у складі службових осіб комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Жовтневого району міста Дніпро, комунального виробничого житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства Індустріального району міста Дніпро, з метою прикриття протиправної діяльності, вступивши в злочинну змову з службовими особами ДФС Дніпропетровської області, при формуванні звітності до контролюючих органів, шляхом втручання в автоматизовану інформаційну систему ДФС України здійснює перекручення податкового кредиту в ланцюгу постачання робіт та послуг в звітності підконтрольним їм юридичним особам з метою формування в ланцюгу постачання суб`єктів господарювання реального сектора економіки, за що сплачують невстановленим службовим особам ДФС Дніпропетровської області від 0,5% до 1% готівковими коштами від обігу по документах звітності.

Окрім іншого, за результатами проведення досудового розслідування встановлено злочинну групу осіб із ознаками організованості, які причетні до схеми створення та функціонування «конвертаційного» центру, до складу якої входять ряд громадян якими налагоджена протиправна схема переведення безготівкових коштів у готівку через мережу спеціально створених фіктивних суб`єктів підприємницької діяльності. Зокрема, основним видом незаконної діяльності є легалізація брухту чорних та кольорових металів, отриманих через мережу нелегальних (не зареєстрованих) пунктів прийому побутового та промислового металобрухту на території ряду областей України. Так, на рахунки підконтрольних злочинній групі підприємств від клієнтів надходять безготівкові кошти у якості оплати за різноманітні товари та послуги. У подальшому переводяться у готівку по підробленим чекам та отримуються в касах ряду банківських установ м. Дніпро для нібито придбання металобрухту або сільськогосподарської продукції.

До числа підконтрольних підприємств відносяться: ТОВ "ВП "МЕТАЛ-АЛЬЯНС", код 38834910, ТОВ "ВД-СТАЛЬ", код 38753236, ТОВ "ПС-ПЛЮС", код 35608575, ТОВ "ЛІГАТЕКС", код 39238229, ТОВ "ТД РЕНДЕР", код 40408662, ТОВ "МК2016", код 40240110, ППКФ "ПРОМІНСТРУМЕНТ", ТОВ "ПС-КОМ", код 35044696, ТОВ "СІЛІН ПРОМТОРГ", код 40142294, ТОВ "ДНІПРОВТОРСИРОВИНА", код 40816052.

Слідчий вказує, що з метою забезпечення збереження речових доказів, інтересів держави, виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, які знаходяться на рахунках вищевказаних підприємств.

Частиною 1 ст. 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до п. 2, 3 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення спеціальної конфіскації та конфіскації майна як виду покарання.

Як визначено ч. 5 цієї ж статті, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Так, при застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст.94,132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Як вбачається з долученого до клопотання витягу з кримінального провадження № 0000133, в рамках означеного кримінального провадження про підозру не повідомлено жодній особі, враховуючи при цьому, що досудове розслідування здійснюється протягом тривалого часу, окрім цього, відсутні будь-які відомості, які б переконливо свідчили про необхідність накладення арешту на вказане майно, а тому з викладеного вбачається, що слідчий звернувся передчасно з даним клопотанням та не довів необхідності застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, для досягнення визначеної ним в клопотанні мети, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 170, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 про арешт майна залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1