УКРАЇНА
Романівський районний суд Житомирської області
294/1338/17
У Х В А Л А
смт. Романів 17 серпня 2017 року
В С Т А Н О В И В :
Під час досудового розслідування встановлено, що в ніч з 19 на 20 липня 2017 року невідомі особи таємно викрали з трансформаторної шафи електричний трансформатор КТП № 494, який був знеструмлений та знаходився поблизу села Подолянці Чуднівського району Житомирської області, завдавши споживчому товариству "ІБР" матеріального збитку.
20 липня 2017 року в ході проведення огляду місцевості по вул. Центральній в с. Вільшанка Чуднівського району Житомирської області було вилучено трансформатор КТП 494 в розібраному вигляді.
З метою забезпечення збереження речових доказів, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та являється безпосереднім об"єктом його вчинення, слідчий просить накласти арешт на трансформатор КТП 494 в розібраному вигляді, який було вилучено 20 липня 2017 під час проведення огляду місцевості по вул. Центральній в с. Вільшанка Чуднівського району Житомирської області.
Під час розгляду клопотання прокурор підтримав його.
Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя прийшов до висновку, що у задоволенні клопотання слід відмовити, виходячи з наступного.
Згідно частини другої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
За змістом частини 1 статті 173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків у вигляді. запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Окрім цього, частиною 2 цієї ж статті визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя серед іншого повинен враховувати:
- правову підставу для арешту майна;
- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;
-розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Встановивши, що обмеження права власності у вигляді накладення арешту на трансформатор в розібраному вигляді, який належить споживчому товариству "ІБР" не є співмірним завданням кримінального провадження та те, що слідчий, мотивуючи своє клопотання, не довів наявність ризиків передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку про клопотання слідчого Чуднівського ВП Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про арешт майна є необгрунтованим.
Керуючись статтями 170-173 КПК України, слідчий суддя, -
В И Р І Ш И В :
У задоволення клопотання слідчого Чуднівського ВП Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про арешт майна, відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1