Справа №705/4153/16-к
1-кс/705/15/17
У Х В А Л А
про відмову в застосуванні запобіжного заходу
07.03.2017 м. Умань

Слідчий суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

розглянувши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000005 від 21.11.2012 р., щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Буки Маньківського р-ну Черкаської області, українця, громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України,

ВСТАНОВИВ:
30.11.2016 начальник слідчого відділення в складі слідчого відділу Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 звернулася до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із клопотанням, погодженим прокурором Уманської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 . Цього ж дня слідчим до суду подане клопотання про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У клопотанні слідчого вказано, що ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді медичної сестри масажного комітету ТОВ «Медичний лікувально-діагностичного центру», відповідно до наказу № 11 від 01.03.2012 року про прийняття на роботу, маючи диплом військового лікаря, діючий сертифікат лікаря спеціаліста за спеціальністю народна та нетрадиційна медицина, 22.05.2012 року в період часу з 10 години до 10 години 30 хвилин, в приміщенні вищевказаного товариства, за адресою: АДРЕСА_2 , під час проведення масажу ОСОБА_6 , неналежно виконуючи свої професійна обов`язки, внаслідок недбалого та не сумлінного до них ставлення, заподіяв останньому тяжкі наслідки, а саме, згідно висновку експерта №335 від 13.11.2014 року комісійної судово-медичної експертизи у громадянина ОСОБА_7 були наступні ушкодження: розрив сухожилля довгої голівки двоголового м`язу на рівні міжбугоркової борозди з розлитою «гематомою» на передній поверхні і явищами набряку. Розрив сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча міг утворитися в результаті мануальної терапії при механізмі, на який вказує потерпілий, тобто далі від місця прикладання травмуючої сили внаслідок різкого розтягнення (розтягнень) верхньої кінцівки. На це також вказує і те, що потерпілому проводились такого роду маніпуляції верхніх кінцівок, внаслідок чого у нього розвинулись набряки обох верхніх кінцівок і над правою лопаткою. Синюшний колір крововиливу в області розриву сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча, а також набряк м`яких тканин верхньої кінцівки, вказує на те, що дане пошкодження могло бути спричинене за 1-2 доби до освідування, і, таким чином, не виключена можливість його утворення у вказаний у постанові строк 22.05.2012 року. Утворення розриву сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча у результаті падіння на руку вкрай малоймовірне. Про це свідчить відсутність яких-небудь зовнішніх «контактних» пошкоджень, характерних для падіння (як на дану верхню кінцівку, так і на інші частини тіла відсутність зазвичай зустрічних при падіння пошкоджень ран, переломів), тим більше ушкоджень, які виникають при т.н. «некоординованому» падінні. В наданих матеріалах яких-небудь даних, які вказують на те, що потерпілий незадовго до госпіталізації до Інституту травматології та ортопедії НАМН України, піднімав верхніми кінцівками вантаж, особливо з ривком (ривками), без врахування його ваги» не міститься. Наслідком вказаного розриву сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча, який міг виникнути в результаті мануальної терапії, виявилось помірно виражене обмеження рухів в лівому плечовому суглобі, що, згідно ст.88-а Таблиць відсотків втрати загальної працездатності до «Інструкції про порядок організації та проведення лікарсько-страхової експертизи» (1086 р.), складає 15% постійної втрати загальної працездатності. Вказаний розрив розриву сухожилля довгої голівки двоголового м`язу лівого плеча в гр. ОСОБА_6 не був небезпечним для життя, в тому числі в момент заподіяння, тягне за собою довготривалий розлад здоров`я, понад 3 тижні (понад 21 день) і розлад здоров`я, пов`язаний зі стійкою втратою загальної працездатності менше ніж на одну третю (від 10% до 33%, в даному конкретному випадку 15%), і по цим критеріям, згідно п.2.2.2., п.2.2.3. Правил содово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень (Київ, 1995 р.), відноситься до категорії тілесних ушкоджень середньої тяжкості. Між проведеної гр. ОСОБА_6 мануальною терапією і наставши ми наслідками у вигляді помірно вираженому обмеженні рухів в лівому плечовому суглобі (що кваліфіковано як тілесні ушкодження середньої тяжкості), має місце прямий причинно-наслідковий зв`язок.

По вказаному факту розпочато кримінальне провадження № 0000005, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.11.2012 р., за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України.

23.03.2015 року прокурором прокуратури м. Умані ОСОБА_3 було винесено та направлено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України громадянину ОСОБА_4 , однак встановити його місцезнаходження в ході проведення досудового розслідування не представилось можливим.

26.03.2015 р. підозрюваного ОСОБА_4 було оголошено в розшук.

Підставою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою зазначені наявність обґрунтованих підозр у вчиненні останнім ряду кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК - України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування або суду; вчиняти інші кримінальні правопорушення.

У судовому засіданні прокурор зазначив, що Уманському ВП ГУНП в Черкаській області не вдалося знайти та затримати підозрюваного ОСОБА_4 , покладається на розсуд суду щодо вирішення вказаного клопотання.

Вислухавши доводи прокурора, перевіривши матеріали клопотання на відповідність вимогам КПК України та дослідивши документи, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до наступного.

В Уманському ВП ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000005, від 21.11.2012 р., за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України.

23.03.2015 року прокурором прокуратури м. Умані ОСОБА_3 було винесено та направлено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України громадянину ОСОБА_4 , однак встановити його місцезнаходження в ході проведення досудового розслідування не представилось можливим.

Підставами для обґрунтованої підозри про вчинення ОСОБА_4 , вказаних вище злочинів є відомості, що містяться в протоколах допитів потерпілого, свідків.

Підставою застосування запобіжного заходу до ОСОБА_4 , у вигляді тримання під вартою зазначені наявність обґрунтованих підозр у вчиненні останнім ряду кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК - України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування або суду; вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_4 переховується від органів досудового розслідування і суду, тому обрання відносно нього будь-якої іншої міри запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01.12.2016 р. дозволено затримання ОСОБА_4 з метою його приводу для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Дата втрати законної сили ухвалою 01 березня 2017 р.

Згідно з ч. 1 ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених ч. 6 цієї статті. Згідно з ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

01.03.2017 р. втратила законну силу ухвала про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_4 доставлений до суду не був, доказів, які б підтверджували оголошення ОСОБА_4 у міжнародний розшук прокурором не надано.

На підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 132, 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання начальника слідчого відділення в складі слідчого відділу Уманського ВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 , що погоджене прокурором Уманської місцевої прокуратури Черкаської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області протягом 5-ти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1