Справа № 755/7744/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"14" липня 2017 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , уповноваженого представника власника майна ТОВ «БРК Будремсервіс» ОСОБА_4 , розглянувши клопотання уповноваженого представника власника майна ТОВ «БРК Будремсервіс» ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 12.12.2016 року про скасування арешту майна,
в с т а н о в и в:

11 липня 2017 року уповноважений представник власника майна ТОВ «БРК Будремсервіс» ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту майна, а саме: з грошових коштів у сумі 14 211 440 гривень, які у безготівковій формі знаходяться на рахунках ТОВ «БРК Будремсервіс» () за № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих у ПАТ «ВТБ Банк» (МФО 321767), що розташований за адресою: м.Київ, бул.Шевченко/вул.Пушкінська, буд.8/26.

Як вбачається з матеріалів клопотання, ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2017 року за клопотаннями прокурора Київської місцевої прокуратури № 4, в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 12.12.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, було накладено арешт на майно, а саме: грошові кошти у сумі 14 211 440 гривень, які у безготівковій формі знаходяться на рахунках ТОВ «БРК Будремсервіс» () за № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих у ПАТ «ВТБ Банк» (МФО 321767), що розташований за адресою: м.Київ, бул.Шевченко/вул.Пушкінська, буд.8/26.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти скасування арешту, оскільки 07.07.2017 року кримінальне провадження було закрито на підставі ч. 1 ст. 284 КПК України, а тому в подальшому арешті майна відпала потреба.

Уповноважений представник власника майна ТОВ «БРК Будремсервіс» ОСОБА_4 клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши надані копії документів, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди /ч.2 ст.170 КПК України/.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна /ч.11 ст.170 КПК України/.

Відповідно до ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Крім того, відповідно до ч.4 ст.174 КПК України, суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Крім того, на підставі вимог ч.5 ст.9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

Також, у ст.1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).

Виходячи з того, що у 07.07.2017 року кримінальне провадження було закрито на підставі ч. 1 ст. 284 КПК України, оцінюючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження з метою запобігання порушення справедливого балансу між інтересами власника майна, гарантованими йому законом і завданням цього кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, а тому клопотання уповноваженого представника власника майна ТОВ «БРК Будремсервіс» ОСОБА_4 є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:
Клопотання уповноваженого представника власника майна ТОВ «БРК Будремсервіс» ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 12.12.2016 року про скасування арешту майна - задовольнити.
Скасувати арешт майна, накладеного ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 16 червня 2017 року, а саме: з грошових коштів у сумі 14 211 440 гривень, які у безготівковій формі знаходяться на рахунках ТОВ «БРК Будремсервіс» () за № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , відкритих у ПАТ «ВТБ Банк» (МФО 321767), що розташований за адресою: м.Київ, бул.Шевченко/вул.Пушкінська, буд.8/26.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: