н/п 1-кп/640/115/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2017 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, українця, розлученого, з вищою освітою, працюючого приватним підприємцем, судимого 23.05.2014 року Дзержинським р/с м. Харкова за ч. 1 ст. 191 КК України до штрафу в розмірі 510 грн., який виплачено в повному обсязі 27.05.2014 року, який має неповнолітню дитину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -
Відповідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.07.2016 року кримінальне провадження передано судді ОСОБА_1 .
Під час підготовчого судового засідання прокурор заявив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає, підсудність розгляду справи обрана правильно, обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України. У справі маються всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали, вважає за необхідне призначити справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, суддею одноособово, викликавши обвинуваченого, захисника, потерпілого та свідків.
Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 заперечували проти розгляду кримінального провадження за відсутності потерпілого, посилались на те, що кримінальним-процесуальним законом заборонено проведення підготовчого судового засідання за відсутності потерпілого. Заперечували проти висунутої обвинуваченням кваліфікації дій ОСОБА_5 .
Суд, ознайомившись з обвинувальним актом та доданими до нього матеріалами, ухвалою апеляційного суду Харківської області від 25.02.2016 року, вислухавши думку учасників судового провадження, вважає, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 слід повернути прокурору з наступних підстав.
Згідно ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право, крім іншого, повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України, або призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.
Відповідно до ч. 4 ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним документом, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, яка в свою чергу, містить вичерпний перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт і вони є обов`язковими для їх виконання слідчим і прокурором.
Згідно ст. 291 КПК України обвинувальний акт має містити, крім інших відомостей анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні дані кожного потерпілого ( прізвище, ім`я, по батькові, дата і місце народження, місце проживання, громадянство); виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення із зазначенням місця, часу, способу вчинення та наслідків кримінального правопорушення, форми вини і мотивів кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
Проте, суд вважає, що вказані вимоги КПК України прокурором належним чином не виконані.
Як зазначено в ухвалі апеляційного суду Харківської області від 25.02.2016 року підготовче судове засідання може бути проведено судом за відсутності учасників кримінального провадження (окрім прокурора, участь якого є обов`язковою), лише в тому разі, коли вони належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання (при цьому суд повинен переконатися, що таке повідомлення мало місце).
Скасовуючи вирок Київського районного суду м. Харкова від 16.09.2015 року, апеляційний суд наголосив на тому, що, згідно ст. 410 КПК України, неповним визнається судовий розгляд, під час якого залишились недослідженими обставини, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення законного, обґрунтованого та справедливого судового рішення, зокрема, у разі якщо судом були відхилені клопотання учасників судового провадження про допит певних осіб, дослідження доказів або вчинення інших процесуальних дій для підтвердження чи спростування обставин, з`ясування яких може мати істотне значення для ухвалення такого рішення. Колегія суддів зазначила, що суд, провівши судовий розгляд за відсутності потерпілого та не виконавши всіх можливих, передбачених КПК України, заходів щодо забезпечення участі потерпілого у судовому засіданні, належним чином не переконавшись, що участь потерпілого є неможливою у судовому розгляді, допустив неповноту та необ`єктивність судового слідства, висновку суду не відповідають фактичним обставинам справи, оскільки судом не досліджені всі докази, які могли вплинути на висновки суду. Таке рішення суду порушує право обвинуваченого на захист в частині безпосереднього допиту потерпілого в судовому засіданні та можливості обвинуваченого задавати йому питання.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, обвинувальний акт щодо ОСОБА_5 містить анкетні відомості потерпілого ОСОБА_7 - зазначено місце проживання: АДРЕСА_2 .
В підготовче судове засідання 17.08.2016, 05.09.2016, 21.09.2016, 10.10.2016, 27.10.2016, 17.11.2016, 08.12.2016, 20.01.2017 та 31.01.2017 р. потерпілий ОСОБА_7 не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення судових викликів, які, згідно наявних в матеріалах справи конвертів, повернуті за закінченням терміну зберігання.
Внаслідок цього, суд позбавлений можливості проведення підготовчого судового засідання, яке відповідно до ч.2 ст. 314 КПК України відбувається за участю прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого та інших учасників процесу. В цьому засіданні після виконання вимог ст. 342-345 КПК України суд повинен з`ясувати думки учасників процесу щодо можливості призначення судового розгляду.
Суд вважає, що відсутність потерпілого в підготовчому судовому засіданні, думку якого неможливо з`ясувати, суперечить загальним засадам кримінального провадження, зокрема визначених ст.ст. 7, 20, 21 КПК України, тобто забезпечення права на захист та доступ до правосуддя, а тому унеможливлює призначення справи до судового розгляду.
На адресу Харківської місцевої прокуратури № 2 Харківської області 17.11.2016, 23.12.2016 та 20.01.2017 р. надіслано листи про необхідність забезпечення явки потерпілого ОСОБА_7 в судові засідання 08.12.2016, 20.01.2017 та 31.01.2017 р., які залишені без відповіді.
Таким чином, місце знаходження потерпілого під час досудового слідства належним чином встановлено не було.
Завданням підготовчого провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду. Організаційна функція передбачає створення належних умов для успішного виконання завдань кримінального судочинства, вирішивши питання, пов`язані з підготовкою кримінального провадження до судового розгляду, у тому числі, визначити дату, час та місце судового розгляду, форму проведення судового засідання, склад суду тощо.
Якщо одна із сторін заперечує проти проведення підготовчого засідання за відсутності учасника судового провадження, який не з`явився, підготовче засідання не може бути проведено.
Згідно із п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам ст. 291 КПК України.
Таким чином, обвинувальний акт та додані до нього матеріали, не відповідають вимогам, встановленим нормами КПК України, а тому, у відповідності до п.3 ч.3 ст. 314 КПК України обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 91, 291, 314 КПК України,суд,-
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1