Справа № 404/8356/16-к
Номер провадження 1-кс/404/1917/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2016 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в залі судових засідань Кіровського районного суду міста Кіровограда клопотання слідчого, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою по кримінальному провадженню 0015415, відносно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Кіровограді, українця, громадянина України, одруженого, без утриманців, заперечує наявність хвороб, офіційно не працевлаштованого, з повною середньою освітою, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останній раз:

- 19.04.2016 року, вироком Ленінського районного суду міста Кіровограда за ч. 2 ст.186 до 4 років позбавлення волі, на підставі ст.75 КК України, звільненого від відбуття покарання, з випробуванням строком на 3 роки;

- обвинуваченого в іншому кримінальному провадженні (розглядається Ленінським районним судом м. Кіровограда) за ч. 2 ст. 187 КК України,

підозрюваного в цьому кримінальному провадженні за ч. 3 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури, звернувся до Кіровського районного суду міста Кіровограда з клопотанням по вказаному кримінальному провадженню про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , якому вручено повідомлення про підозру в тому, що він: 12.12.2016 року приблизно об 11 годині з приміщення будинку АДРЕСА_2 , таємно викрав майно потерпілої ОСОБА_6 .

Слідчий з прокурором підтримали заявлені в клопотанні вимоги.

Підозрюваний заперечує щодо запропонованого слідчим виду запобіжного заходу, так як: відсутні ризики невиконання ним процесуальних обов`язків, слідству він допомагає, майно повернув. Подане слідчим клопотання, є формою процесуальної помсти прокурора, за те що він, тобто підозрюваний - двічі не дочекався прокурора для вручення обвинувального акту. Крім того, є потреба працювати для утримання своєї родини. Домашній арешт у цьому провадженні буде достатнім запобіжним заходом.

Клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав:

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Ионкало проти України» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. Внесене на розгляд слідчого судді клопотання, відповідає як вимогам ст. 184 КПК України, так і практиці застосування рішень Європейського суду, оскільки зміст протоколів допиту свідків, потерпілої, протокол огляду місця події, в сукупності містять достатньо даних про наявність обґрунтованої підозри по відношенню до ОСОБА_5 за ознаками ч. 3 ст. 185 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У порядку ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі понад три роки.

Так, злочин по якому пред`явлено повідомлення про підозру є: тяжким, умисним, корисливим, посягає на суспільні інтереси - проти власності. Дії підозрюваного визначаються як заздалегідь сплановані та обдумані. В іншому кримінальному провадженні ОСОБА_5 пред`явлено обвинувачення за тотожний злочин. Обидві події мали місце в період встановленого судом строку на випробування за попереднім вироком суду. Кримінальні правопорушення, в яких обвинувачується підозрюваний відбулися в стислий проміжок часу, що істотно підвищує ступінь та характер суспільної небезпеки діяння. Підозрюваний не має достатнього рівня репутації, соціально не адаптований, тривалий час не має законного джерела одержання доходу. Слідчий суддя взяв до уваги дані, що характеризують особу підозрюваного, який не кається. Шкода потерпілій відшкодована після втручання правоохоронних органів. Також врахував і тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчиненні злочину, до шести років позбавлення волі.

За таких умов переконаний, що відносно підозрюваного повинен бути застосований запобіжний захід у виді тримання його під вартою.

У даному конкретному випадку наявні реальні ознаки суспільного інтересу та необхідність забезпечення завдань кримінального провадження: завершення досудового розслідування по кримінальному провадженню, захист суспільних інтересів, та потерпілої, тощо (ст. 2 КПК України) Не зважаючи на презумпцію невинуватості, вони переважають принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Наявність у підозрюваного родини, не зменшує ризиків невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у разі застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить на початковому етапі досудового розслідування та у подальшому належного виконання останнім його процесуальних обов`язків: так, відстоювання власної правової позиції, є ризиком переховування від суду і слідства. Обвинувачення та підозра у вчинених злочинах, є підставою вважати про ризик вчинення нових кримінальних порушень. Залишення місця пригоди, свідчить про намір знищення чи перетворення доказів, тобто ускладнить і затягне досудове розслідування. Відсутність законного джерела доходу, соціальна не адаптованість у суспільстві є ризиком вчинення нових кримінальних правопорушень та невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків. Сукупність перерахованих умов є істотним фактором, що унеможливлює застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Запропонований ОСОБА_5 в якості альтернативи-домашній арешт, застосувати неможливо, через його постійні сварки та конфлікти з батьками, що створює небезпеку для їх спільного перебування. Доказом цього є інформація з АРМРОР про системні виклики поліції по місцю проживання підозрюваного, через сімейне насильство, яке чинить підозрюваний на його батьків, тобто такий запобіжний захід може не відповідати волевиявленню інших законних володільців житла.

ОСОБА_5 підозрюється в діях, не пов`язаних із застосуванням насильства, тому згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, можливо визначити грошову заставу при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою, розмір якої становить двадцять розмірів мінімальної заробітної плати встановленої законом станом на 1 січня 2016 року.

Підлягають застосуванню і положення ст. 209 КПК України щодо необхідності обчислення часу фактичного затримання підозрюваного, починаючи з 08 години 30 хвилин 29 грудня 2016 року, коли ОСОБА_5 фактично затримали та останній, підкорюючись правомірному наказу уповноваженої службової особи змушений був прослідувати для участі в слідчих діях у зв`язку з розпочатим досудовим розслідуванням по означеному кримінальному провадженню.

На початковій стадії досудового розслідування передчасним буде давати остаточну оцінку: достатності, належності, допустимості, достовірності доказів. Ці питання є прерогативою суду при розгляді кримінального провадження по суті. При вирішенні цього клопотання, достатньо встановити наявність обґрунтованості пред`явленої підозри і наявність ризиків наведених в ст. 177 КПК України, що слідчим було доведено.

Усі сумніви підозрюваного про ймовірну упередженість прокурора можна вирішити, подавши заяву про відвід прокурора. При вирішенні цього клопотання не є визначальним: час, протягом якого підозрюваний чекав прокурора.

Двомісячний строк тримання під вартою не повинен перевищувати періоду досудового розслідування, який розпочато з 22 грудня 2016 року-дня вручення повідомлення про підозру.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 176-178, 193-197, 309, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , застосувати запобіжний захід у виді тримання його під вартою строком на 56 днів, тобто до 08 години 30 хвилин, 22 лютого 2017 року.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 08 години 30 хвилин, 29 грудня 2016 року.

Строк дії застосованого запобіжного заходу закінчується о 08 годині 30 хвилин, 22 лютого 2017 року.

Визначити ОСОБА_5 двадцять розмірів мінімальної заробітної плати в якості застави, що в грошовому еквіваленті становить 27560 грн. (двадцять сім тисяч п`ятсот шістдесят гривень нуль копійок), яка ним або заставодавцем може бути внесена на депозитний рахунок № 2505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області , банк отримувача ДКСУ місто Київ; код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: «застава за ОСОБА_5 по клопотанню 404/8356/16-к;1-кс/404/1917/16, Кіровський районний суд міста Кіровограда, із зазначенням анкетних даних особи, яка вносить заставу». У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 - прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Часткове задоволення клопотання полягає в меншій кількості днів строку застосованого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Кіровоградської області протягом 5 днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1