Справа № 461/1579/16-к
Провадження № 1-кс/461/2632/16
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши погоджене з прокурором клопотання слідчого в ОВС 2-го відділення слідчого відділу УСБ України у Львівській області ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно,-
Подане клопотання мотивує наступним. Досудовим розслідуванням встановлено, що громадяни України із числа мешканців м. Львова у своїх помешканнях, за допомогою програмно-
апаратних комплексів та портативних модемів із сім-картками українських операторів мобільного зв`язку, здійснюють систематичне втручання в мережі електрозв`язку останніх, шляхом
порушення порядку маршрутизації міжнародного телефонного трафіку. До виявлених фактів порушень правил маршрутизації можуть бути причетні компанії ПП «ІТ-Сфера» та ТзОВ «Вебітел», які можуть використовувати виявлені канали маршрутизації.
При цьому, працівниками ДП Український державний центр радіочастот були проведенні перевірочі заходи. 23 березня 2016 року було виявлено активність користувача на ресурсі «voipclub.mobi» (сайт доступу до ІР телефонії), за адресою: АДРЕСА_1 , що належить громадянам України ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
Вищезазначені предмети 31 квітня 2016 року були виявлені та вилучені слідчими слідчого відділу УСБ України у Львівській в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .
Перевіривши наданні матеріали та дослідивши докази по цих матеріалах, встановив наступне.
Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Метою арешту майна є збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч.2ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.
Частиною 1 ст. 172 КПК України передбачено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінальних правопорушень такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.
Завдання, для виконання якого слідчий звертається із клопотанням може бути виконане.
Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінальних правопорушень, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.
З метою недопустимості розголошення відомостей досудового розслідування, суд вважає за можливе розглядати клопотання без виклику осіб, у володінні яких знаходилось тимчасово вилучене майно.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя ,-
Клопотання слідчого в ОВС 2-го відділення слідчого відділу УСБ України у Львівській області ОСОБА_3 - задовольнити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали.
Слідчий суддя: /підпис/ ОСОБА_1 .
Згідно з оригіналом.

Слідчий суддя: ОСОБА_1