н/п 1-кс/640/8609/16
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" листопада 2016 р. Київський районний суд м.Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
08.11.2016 ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, у якому просив зняти повністю арешт з його квартири АДРЕСА_1 по кримінальному провадженню, яке знаходиться в провадженні СУ НП ГУ НП в Харківській області.
На обґрунтування клопотання ОСОБА_3 вказав, що він купив вищевказану квартиру та забажав у ній зареєструватися, проте у реєстрації йому відмовили, оскільки квартира арештована.
Вважає арешт квартири помилковим, оскільки законність правочину ним перевірялась. Він мешкає в цій квартирі та будь-хто до нього ніяких претензій не пред`являв. Продавець також його запевняв, що на квартиру, яку він купує ніхто не претендує, ніякого криміналу по квартирі АДРЕСА_2 немає. Під час купівлі квартири у продавця квартири були: паспорт на її ім`я, оригінал свідоцтва про право власності на квартиру, який було здано нотаріусу та знаходиться у нотаріальній справі та ключі від квартири, які він йому віддав та у квартирі тільки речі продавця. Квартира була не опечатана, всі сусіди нічого поганого про продавця та махінаціях йому не повідомляли, продавця квартири раніше та після купівлі ніколи не бачив і тому не може нести за нього цивільну відповідальність своїм майном. Квартиру купував для мешкання та на даний час у зв`язку з кримінальним провадженням не може нею у повній мірі користуватись. До кримінальної або цивільної відповідальності він не притягувався, підозру йому чи будь-яким особам не пред`явлено, кримінальне провадження триває довгий час. Вказане порушує його цивільні та Конституційні права, оскільки він не може в повній мірі користуватись своїм житлом, навіть не може прописатись. Про розгляд клопотання про арешт майна та про арешт майна його повідомлено не було. Він не є підозрюваним, обвинуваченим або особою яка несе цивільну відповідальність, а тому у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, того, що він має причетність до незаконних дій не доведена, сам арешт накладено необґрунтовано, позов відсутній та він є добросовісним набувачем.
У судове засідання заявник не з`явився, причини неявки не повідомив. 11.11.2016 до суду надійшла заява ОСОБА_3 , у якій він просив залишити його заяву без розгляду та повернути (а.с.48).
У відповідності до ч.2 ст.174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Враховуючи надання ОСОБА_3 до суду заяви від 11.11.2016 року, суд розглядає клопотання без участі заявника.
У вказаному кримінальному провадженні здійснюється досудове розслідування також і за епізодом заволодіння шахрайським шляхом вказаною вище квартирою, розташованої за адресою: АДРЕСА_3 . Зокрема, встановлено, що 07.08.2015 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_5 було посвідчено договір купівлі-продажу вказаної квартири, за яким покупцем був ОСОБА_3 , а продавцем був власник квартири - ОСОБА_10 , яка в дійсності померла ще ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказане свідчить про відсутність волевиявлення власника квартири на її продаж та вказує на нікчемність правочину купівлі-продажу, який укладений з метою незаконного заволодіння чужим майном.
На даний час у провадженні здійснюється дослідження всіх обставин заволодіння шахрайським шляхом вказаним вище майном. За даним епізодом кримінального правопорушення 26.09.2016 особу повідомлено про підозру. Крім того, у провадженні встановлений та підтверджений доказами факт нікчемності правочину щодо відчуження на користь заявника майна, яке арештоване.
Так, відповідно до положень ч.1 ст.228 ЦК України, правочин, спрямований на незаконне заволодіння майном є таким, що порушує публічний порядок.
Згідно з ч.2 ст.228 ЦК України, правочин, який порушує публічний порядок, є нікчемним.
Відповідно до положень ч.2 ст.215 ЦК України та роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», визнання судом нікчемного правочину недійсним не вимагається, оскільки його недійсність встановлена самим законом, тобто нормами ЦК України.
Таким чином, заявник - ОСОБА_3 не є добросовісним набувачем арештованого майна, оскільки набуття ним права власності на нього здійснено за нікчемним правочином, обставини укладення якого є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні. Отже, на даний час не відпала потреба у застосуванні арешту на вищезазначене майно і скасування накладеного на нього арешту буде суперечити вимогам ст.174 КПК України.
Більш того, аналогічне клопотання ОСОБА_3 вже двічі розглядалось судом та ухвалами слідчого судді від 23.09.2016 та 13.10.2016 у скасуванні арешту було відмовлено з підтвердженням того, що потреба у застосуванні цього заходу забезпечення не відпала.
У судове засідання 14.11.2016 прокурор не з"явився, подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності (а.с.47).
Слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_11 у судове засідання не "явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений судом своєчасно та належним чином (а.с.3), причини неявки суду не повідомив.
Слідчий суддя, розглянувши заяву ОСОБА_3 про залишення клопотання без розгляду, надані до суду докази, прийшов до наступного
Як зазначено вище, 08.11.2016р. ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Харкова з клопотанням, у якому просив зняти повністю арешт з його квартири АДРЕСА_1 по кримінальному провадженню, яке знаходиться в провадженні СУ НП ГУ НП в Харківській області (а.с.2)
11.11.2016 до суду надійшла заява ОСОБА_3 про залишення без розгляду його заяви (а.с.48).
Згідно з ч.1 ст.26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1