Справа № 212/2291/16-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2016 року м. Кривий Ріг

Колегія суддів Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 , судді ОСОБА_3 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , захисника обвинуваченого ОСОБА_6 , представника потерпілої ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 15 ч.2, 115 ч.2 п.6, 187 ч.4 КК України :

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 15 ч.2, 115 ч.2 п.6, 187 ч.4 КК України.

Прокурор просить постановити ухвалу про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту, вважаючи, що під час досудового розслідування були дотримані всі вимоги, підстав для закриття провадження чи повернення обвинувального акту не вбачає.
Обвинувачений ОСОБА_8 та його захисник ОСОБА_6 проти призначення до судового розгляду заперечували. Звернули увагу суду, що обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування не відповідають вимогам КПК України. Просили повернути обвинувальний акт з підстав невідповідності його нормам кримінально-процесуального законодавства. Вважають, що не дотримано порядку ознайомлення з речовими доказами. Так, сторону захисту не було належним чином ознайомлено з останніми.
Представник цивільного відповідача ОСОБА_7 просив вирішити питання про призначення до судового розгляду на розсуд суду.
Вислухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, представника цивільного відповідача, вивчивши матеріали обвинувального акту з додатками, суд приходить до висновку про повернення прокурору обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_8 виходячи з наступного.
Згідно вимог ст.314 ч.3 п.3 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Дослідивши наданий прокурором обвинувальний акт, суд виявив невідповідність останнього вимогам чинного законодавства України, а саме:

Відповідно до обвинувального акту щодо ОСОБА_8 , останній обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 15 ч.2, 115 ч.2 п.6, 187 ч.4 КК України

Санкція кримінального закону за умисне вбивство при обтяжуючих покарання - п.6 ч.2 ст.115 КК України - передбачає можливість призначення покарання у виді довічного позбавлення волі.
За правилами ч.3 ст.31 КПК України, кримінальне провадження у суді 1-ї інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачене довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох професійних суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.
Згідно із ч.1 ст.384 КПК України, прокурор зобов`язаний роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних.
Письмове роз`яснення прокурора з цього приводу додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.
Проте, прокурором під час досудового розслідування ці вимоги закону належним чином не дотримані, оскільки при направленні обвинувального акту до суду до нього не додано відповідних письмових роз`яснень обвинуваченому.
КПК України передбачено право Верховного Суду України постановляти висновки з питань застосування норм права, які є обов`язковими для всіх судів загальної юрисдикції.
Таке право, зокрема наведене у ст.458 цього Кодексу щодо висновків Верховного Суду України, викладених у постанові, прийнятій за результатами розгляду справи з підстав, передбачених п.п.1,2 ч.1 ст.445 цього Кодексу.
Так, постановою Верховного Суду України за № 5-111кс15 від 25.06.2015 р. розглянуте питання стосовно невиконання прокурором, що здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вимог закону про необхідність роз`яснення обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних.
Вищою судовою інстанцією зазначено, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Зазначена норма імплементована у національне законодавство України й міститься у статті 21 КПК України.
Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені нормою статті 31 КПК. Залежно від ступеня тяжкості злочину провадження у суді 1-ї інстанції здійснюється: професійним суддею одноособово, колегіально судом у складі трьох суддів, судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.
До компетенції суду присяжних законодавець відніс розгляд особливо тяжких злочинів, за які передбачено найбільш суворий вид покарання - довічне позбавлення волі, а також встановив інший, відмінний від загального, порядок роз`яснення обвинуваченому права на суд присяжних.
Зокрема, ст.384 КПК України встановлено, що прокурор зобов`язаний роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. При цьому письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду.
Таке інформування обвинуваченого ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки у такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим.
Порушення такого права свідчить про невиконання прокурором зазначених вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на розгляд його справи в порядку кримінального провадження судом, утвореним відповідно до закону, і є порушенням права на розгляд його справи судом, визначеним законом.
Тому, невиконання прокурором вимог ст.384 КПК України, в силу вимог п.3 ч.3 ст.314 КПК України, є підставою для повернення обвинувального акту.
Доводи прокурора про те, що дотримано вимог ч.1 ст.384 КПК України, суперечать як вищенаведеному, та і самій позиції прокурора який не оспорює факт відсутності у якості додатку до обвинувального акта письмових роз`яснень прокурора.
Також звертаємо увагу, що зазначений недолік не може бути усунутий самим судом, оскільки це не відповідає загальним засадам щодо законності кримінального провадження (ст.9 КПК України), так само як і положенням спеціальної норми права (ст.384 КПК України) та висновку Верховного Суду України.
Оскільки зазначені вище грубі порушення вимог кримінального процесуального законодавства України унеможливлюють розгляд кримінального провадження судом з дотриманням принципу законності, передбаченого ст.9 КПК України, та перешкоджають призначенню справи до судового розгляду, суд вважає за необхідне повернути обвинувальний акт прокурору для виконання вимог ст. 291 КПК України та усунення недоліків.
Враховуючи вищевикладене та керуючись п.3 ч.3 ст.314 КПК України, колегія суддів
У Х В А Л И ЛА:
Обвинувальний акт по обвинуваченню ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ст. 15 ч.2, 115 ч.2 п.6, 187 ч.4 КК України повернути прокурору Криворізької місцевої прокуратури № 2 .
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом.
.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3