УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2016 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Управління СБ України в Одеській області ОСОБА_2 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Управління СБ України в Одеській області ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 00000134 від 10.06.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 332-1 КК України..

У своєму клопотанні слідчий порушує питання про накладення арешту на універсальну автоматичну ідентифікуючу систему «AIC», марки «SAMYUNG», моделі «SI-30D-E» з s/n: 7922331, яка була тимчасово вилучена під час проведення огляду на цивільному судні-сухогрузі «Melvill» з №IMO9412323, яке перебуває на території ДП «Одеський міський торгівельний порт».

Вивчивши клопотання слідчого, слідчий суддя доходить висновку про необхідність його повернути з таких підстав.

Відповідно до ст. 172 КПК України, слідчий суддя встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Згідно приписів ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
У своєму клопотанні слідчий зазначає, що вилучені предмети можуть бути визнані речовими доказами і просить накласти арешт з метою їх збереження, але не обґрунтовує на підставі яких критеріїв можна визначити таку їх правову природу. Не додано до клопотання і будь яких матеріалів, які б надавали можливість це визначити.
За змістом положень ст. 170 КПК України, у випадку застосування арешту з метою збереження речових доказів він накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. При цьому статтею 98 КПК України визначено, що є речовими доказами.
Положення ст. 170 КПК України перебувають у системному зв`язку з приписами ст. 173 КПК України, якими встановлено правила вирішення слідчим суддею питання про арешт майна і такі правила містять відмінності в залежності від мети арешту.
Зі змісту ст. 173 КПК України випливає, що при накладені арешту з метою збереження речових доказів слідчий суддя повинен врахувати можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.
Врахувати це за відсутності в наданих матеріалах жодних даних на основі яких можна визначитись з правовою природою і відповідністю вищезазначеним критеріям речей, які планується арештувати неможливо, що унеможливлює належний розгляд клопотання.
За таких обставин клопотання слідчого підлягає поверненню прокурору на підставі ч.3 ст. 172 КПК України.
Враховуючи наведене, керуючись ст.ст.171-172 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Управління СБ України в Одеській області ОСОБА_2 , погодженого з прокурором відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно - повернути для усунення недоліків прокурору відділу прокуратури Одеської області ОСОБА_3 , встановивши строк для усунення недоліків 72 години з моменту його отримання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: