печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 квітня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України на бездіяльність уповноважених осіб Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування доводів та вимог скарги зазначила, що 22.03.2016 р. вона звернулася до Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві із заявою про вчинення Головою Верховної Ради України ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 366 КК України.

Зважаючи на те, що станом на день звернення до суду із даною скаргою в порушення ч. 1 ст. 214 КПК України відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною заявою не внесені, ставить питання про зобов`язання уповноважених осіб Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві внести відомості по заяві про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В судове засідання учасники судового провадження, будучи належним чином повідомленими про судовий розгляд не з`явилися.

28.04.2016 через канцелярію суду представником Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві були подані заперечення на скаргу, в яких посилається на безпідставність та необґрунтованість вимог скарги, у зв`язку з чим просить відмовити в її задоволенні.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України ( ч.1 ст. 26 КПК України).

З огляду на конституційні принципи змагальності сторін та диспозитивності, а також враховуючи, що ст.ст. 305, 306 КПК України визначений скорочений строк розгляду скарги такого роду, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог скарги за відсутності в судовому засіданні представника органу досудового розслідування та заявника на підставі долучених до скарги матеріалів.

Дослідивши матеріали скарги, приходжу до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_3 22.03.2016 р. звернулася до Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві із заявою про вчинення Головою Верховної Ради України ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 364, 366 КК України.

Листом за підписом т.в.о. начальника Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 від 18.04.2016 р. № Б-1329, 5011 скаржника було повідомлено, що подане ним звернення не містить об`єктивних даних, що свідчать про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення, а отже, не є заявою/повідомленням про кримінальне правопорушення згідно вимог ч. 5 ст. 214 КПК України.

Такі дії уповноваженої особи Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві відповідають фактичним обставинам справи та ґрунтуються на вимогах діючого законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Незважаючи на те, що подана до Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 заява, названа нею як «заява про злочин», остання за своїм змістом та суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить жодних даних про вчинення діянь, які містять ознаки злочину, за викладених заявником обставин.

ОСОБА_3 у заяві наводяться власні міркування та припущення щодо вчинення, на її думку, Головою Верховної Ради України ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, які без підтвердження відповідними даними не є підставою для реєстрації заяви в ЄРДР.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя на даній стадії кримінального судочинства не вбачає підстав для внесення відомостей за заявою ОСОБА_3 до ЄРДР, а відтак відмовляє у задоволенні її скарги.

Керуючись ст. ст. 303, 305, 306, 307,309 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В :
в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Печерського УП ГУ Національної поліції у м. Києві, щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала слідчого судді не може бути оскаржена і набирає законної сили з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1