Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 листопада 2016 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участю:

слідчого ОСОБА_3

розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Київської місцевої прокуратури № 7 м. Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду м. Києва із клопотанням про арешт майна.

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що в провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0007158 від 05.11.2016 року, зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Зазначає, що 06.11.2016 року органом досудового розслідування повідомлено ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про те, що вони підозрюються в таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185 КК України.

Посилається на те, що в ході проведення слідчих розшукових дії, під час огляду місця події 05.11.2016 року в період часу з 17.25 год. по 18.10 год. за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 134 виявлено та вилучено викрадену у потерпілої ОСОБА_7 сумку жіночу сірого кольору в якій знаходиться косметичка чорного кольору, поліетиленові пакети, посвідчення №43 на ім`я ОСОБА_7 , зв`язка ключів в кількості 6 шт., губна помада, блискавка для одягу довжиною 100 см.

Звертає увагу слідчого судді на те, що орган досудового розслідування вважає, що згідно ст. 170 КПК України, на вилучене під час огляду майно необхідно накласти арешт, оскільки вказане майно, документи та речі мають доказове значення в даному кримінальному провадженні та являються предметом посягання кримінального правопорушення. У зв`язку з чим звертається з даним клопотанням до слідчого судді.

Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримує з вищевикладених підстав, обґрунтувавши поясненнями просить його задовольнити в повному обсязі.

З метою забезпечення арешту майна та недопущення розголошення матеріалів кримінального провадження і здійснюваних в його рамках слідчих дій, слідчий суддя вважає за необхідне розглянути клопотання без повідомлення його власника, відповідно до вимог ч. 2 ст. 172 КПК України.

Заслухавши пояснення слідчого, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві дійсно перебувають матеріали кримінального провадження, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007158 від 05.11.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стала заява ОСОБА_7 від 05.11.2016 року.

Як вбачається з наданих слідчим матеріалів, якими він обґрунтовує доводи свого клопотання, 06.11.2016 року ОСОБА_5 та ОСОБА_6 органом досудового розслідування повідомлено про те, що вони підозрюються в таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

В ході проведення слідчих розшукових дії, під час огляду місця події 05.11.2016 в період часу з 17.25 год. по 18.10 год. за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 134 було виявлено та вилучено викрадену у потерпілої ОСОБА_7 сумку жіночу сірого кольору в якій знаходиться косметичка чорного кольору, поліетиленові пакети, посвідчення №43 на ім`я ОСОБА_7 , зв`язка ключів в кількості 6 шт., губна помада, блискавка для одягу довжиною 100 см.

Стаття друга КПК України визначає, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Чинним кримінальним процесуальним законодавством України з метою досягнення дієвості кримінального провадження передбачено заходи його забезпечення.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, заходами забезпечення кримінального провадження є: 1) виклик слідчим, прокурором, судовий виклик і привід; 2) накладення грошового стягнення; 3) тимчасове обмеження у користуванні спеціальним правом; 4) відсторонення від посади;

5) тимчасовий доступ до речей і документів; 6) тимчасове вилучення майна; 7) арешт майна; 8) затримання особи; 9) запобіжні заходи.

За приписами статті 170 КК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

З системного аналізу зазначеної статті КПК України в сукупності з іншими його нормами можна зробити висновок, що арешт, як захід забезпечення кримінального провадження може бути застосований слідчим суддею виключно у випадку коли щодо майна, на яке просять накласти арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням же арешту майна є запобігання можливості його, зокрема зникнення або втрати.

Частина перша статті 173 КПК України визначає, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Також при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати ряд обставин, визначених ч. 2 ст. 173 КПК України.

Оцінивши в сукупності надані слідчим докази з врахуванням встановлених в судовому засіданні обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що ним доведено наявність достатніх підстав вважати, що дійсно було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 185 КК України, існують ризики передбачені абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, а саме можливість зникнення або втрати майна та доведено те, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а саме є об`єктом протиправних дій.

Також слідчий суддя виходячи з усіх обставин справи приходить до висновку про розумність та співрозмірність обмеження права власності, завданням кримінального провадження, а також не вбачає будь-яких негативних наслідків арешту майна для учасників кримінального провадження або третіх осіб.

З врахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого знайшло своє доведення в судовому засіданні, є таким, що ґрунтується на вимогах чинного законодавства України, а тому підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2, 100, 170-173, 175, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого слідчого відділу Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 про накладення арешту на майно - задовольнити.
Накласти арешт на сумку жіночу сірого кольору в якій знаходиться косметичка чорного кольору, поліетиленові пакети, посвідчення № 43 на ім`я ОСОБА_7 , зв`язка ключів в кількості 6 шт., губна помада, блискавка для одягу довжиною 100 см.

Копію ухвали надіслати слідчому та іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. КиєваОСОБА_1