1-кс/381/696/16
381/4093/16-к

У Х В А Л А

м. Фастів Київська область 02 листопада 2016 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю серетаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора Фастівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 ,

за участю ОСОБА_4

розглянувши у судовому засіданні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_4 звернулася до Фастівського міськрайонного суду з клопотанням про скасування арешту майна посилаючись на те, що слідчим відділенням Фастівського відділення поліції Васильківського ВП ГУНП у Київській області здійснюється кримінальне провадження за №0001925 від 05.10.16 року за обвинуваченням на підставі ст.356 КК України. Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 21 жовтня 2016 року накладено арешт на майно, а саме: бобові культури - рослини сої, які знаходяться на земельній ділянці площею 40,4996 га у межах Веприцької сільської ради Фастівського району Київської області та на 3700 кг. зібраної бобової рослини сої, яка знаходиться на зберіганні на території господарчого двору Фермерського господарства Тризуб», за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження вказаної бобової рослини сої. Вважає, арешт накладенно не законно, з процесуальними порушеннями, без належного обгрунтування. Просить скасувати вказаний арешт майна.

Перевірив надані матеріали клопотання, заслухав думку учасників судового провадження, дослідивши докази по даних матеріалах, прихожу до наступного.

Як вбачається з матеріалів клопотання в провадженні Фастівського відділення поліції Васильківського відділу Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0001925 від 05.10.16 року, правова кваліфікація за ст.356 КК України.

Ухвалою слідчого судді Фастівського міськрайонного суду від 21.10.2016 року задоволено клопотання слідчого відділення Фастівського відділення поліції Васильківського ВП ГУНП у Київській області про арешт майна в рамках вказаного кримінального провадження і накладено арешт на майно, а саме бобові культури - рослини сої, які знаходяться на земельній ділянці площею 40,4996 га у межах Веприцької сільської ради Фастівського району Київської області відповідно до протоколу огляду місця події від 17.10.2016 року та на 3700 кг. зібраної бобової рослини сої, яка знаходиться на зберіганні на території господарчого двору Фермерського господарства Тризуб», за адресою: Київська область, Фастівський район, с. Веприк, вул. Калініна, 12Б, шляхом заборони відчуження вказаної бобової рослини сої.

Як вбачається з вказаної ухвали, слідчий звернувся з вказаним клопотанням посилаючись на те, що в ході досудового розслідування встановлено, що згідно довідки наданою Управлінням Держгеокадастру у Фастівському районі відповідно до державної статистичної звітності (форми 6-зем) відносяться до земель резервного фонду Веприцької сільської ради Фастівського району Київської області, та є землями сільськогосподарського призначення державної власності. Відомості про правовстановлюючі документи на вищезазначені земельні ділянки в Управлінні Держгеокадастру у Фастівському районі Київської області станом на 03.10.2016 року відсутні.

Разом з тим, 15.10.2016 року до ЧЧ Фастівського ВП надійшло повідомлення служби «102», про те що на території Веприцької сільської ради, на землях резервного фонду державної власності площею 40,4996 га проводиться незаконний збір бобової рослини сої.

15.10.2016 при виїзді на зазначену земельну ділянку, було встановлено, що голова фермерського господарства «Тризуб» ОСОБА_5 незаконно, з земель резервного фонду державної власності проводить збір врожаю бобової культури сої, також при проведенні огляду було вилучено 3700 кг. вже зібраної бобової рослини сої, яка знаходиться на зберіганні на господарчому дворі ФГ «Тризуб», за адресою; Київська область, Фастівський район, с. Веприк, вул. Калініна, 12-Б.

В ході перевірки вказаних фактів, голова фермерського господарства «Тризуб» ОСОБА_5 було надано слідчому копії розпоряджень Фастівської РДА Київської області № 422-од від 11.07.2012, № 530-од від 23.08.2012 та № 639-од від 21.09.2012, та тимчасові договори оренди землі укладені між ним, як головою фермерського господарства «Тризуб» та громадянами ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 ; ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 ; ОСОБА_10 ; ОСОБА_11 ; ОСОБА_12 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 ; ОСОБА_16 ; ОСОБА_17 ; ОСОБА_18 ; ОСОБА_19 ; ОСОБА_20 ; ОСОБА_13 ; ОСОБА_21 ; ОСОБА_22 , яким згідно вище зазначених розпоряджень було надано дозвіл на розробку проекту землеустрою, щодо відведення земельних ділянок в розмірі по 2 га кожному у власність для ведення особистого селянського господарства в межах Веприцької сільської ради Фастівського району Київської області.

На даний час зазначенні громадяни документів, що посвідчують право власності, на вказані земельні ділянки не отримали.

Постановою слідчого від 17.10.16 року рослини сої, які вирощені на вказаній земельній ділянці визнані речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001925 від 05.10.16 року.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення в тому числі збереження речових доказів.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження №0001925 від 05.10.16 року, підставами, які передували зверненню з клопотаннями слідчого про ареш майна було саме те, що дані рослини сої визнанні речовими доказами.

Виходячі з умов зазначеної ухвали арешт майна на вказане майно було накладено для збереження речового доказу в даному кримінальному провадженні відповідно до п.1 ч.2 ст.170 КК України.

У відповідності до ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст.100 КПК України передбачено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Заявник в своїх поясненнях посилається на те, що при зверненні з клопотанням про арешт майна слідчий не надав суду жодного доказу того, що будь-які дії осіб з приводу зайняття або використання земельних ділянок будь ким оспорюються, не визначено вартість майна, його індивідуальні ознаки (сорт), а також арешт накладено на рослини сої, які знаходяться на полі та можуть бути втрачені через погодні умови. Також, оскільки осіб власників арештованого майна не було встановлено то відповідно про розгляд справи їх не повідомлено та проведено розгляд справи без їх участі.

Дані твердження не можуть бути підставою для скасування арешту на майно та прийняті слідчим суддею до уваги так, як вказане майно є речовим доказом і арешт було накладено для збереження такого.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, в разі накладення арешту на майно для збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 цього Кодексу.

Вартість майна зазначається лише в тому випадку, коли належить арештовувати майно з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди і вона повинна бути співмірною розміру шкоди, яка отимана юридичною особою.

Законодавець передбачив, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна, що і було застосовано арешт майна шляхом заборони відчуження і ніяким чином такий спосіб арешту вказаного майна не призводить до зупинення робіт по збиранню врожаю вказаної сої.

Також, як вбачається з умов ухвали слідчого судді про арешт майна в судовому засіданні був присутній ОСОБА_5 та його представник, які визнали, що рослини сої вагою 3700 кг. зібрані з земельної ділянки, яка перебуває у його користуванні, а також між ним та громадянами укладено договори оренди вказаних земельних ділянок на яких перебувають посіви даних бобових рослин.

Згідно ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна, також, може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням вищевказаних осіб, якщо вони доведуть, що в подальшому застосованні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Заявником не надано жодних доказів у підтвердження своїх доводів та заперечень, а також не надано доказів, які б підтвердили право власності арештованим майном або володіння ним.

На даний час досудове слідство не завершено. Речовий доказ рослини сої містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги те, що на даний час заявником не доведено та не надано жодного доказу, що вони є власниками або володільцями арештованого майна і в подальшому застосування арешту на майно відпала або відпаде потреба (проведення експертизи, подання учасниками кримінального провадження позову і т.д.). Дані речі являються речовими доказами і з метою забезпечення недопущення приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення кримінального провадження, клопотання про скасування арешту не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.98,170,174,309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1