г Інгулецький районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/1201/16-к
Номер провадження 1-кп/213/159/16
У Х В А Л А
Іменем України
06 червня 2016 року Інгулецький районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:головуючого судді - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю прокурора - ОСОБА_3 , обвинуваченого: ОСОБА_4 , захисника: адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру матеріалів досудового розслідування за № 0000350, за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Цвіткове Широківського р-ну Дніпропетровської області, громадянин України, зареєстрований: АДРЕСА_1 , у скоєнні злочину за ч.2 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Провадження підсудне Інгулецькому районному суду м. Кривого Рогу. Передбачені ст.284 КПК України, підстави для закриття провадження - відсутні. Обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України. Порушень, що перешкоджають розгляду справи в суді, та призначенню провадження до слухання, - не виявлено. Провадження підлягає розгляду у відкритому судовому засіданні, суддею одноособово. Виклику підлягають обвинувачений, прокурор, потерпілий, захисник, свідки. Клопотань про виклик для допиту інших осіб, та витребування речей чи документів - не надійшло.

Відповідно до ст. 331 КПК України, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку.

Запобіжний захід на досудовому слідстві в рамках даного провадження обирався у вигляді тримання під вартою. Прокурор просив продовжити строк тримання під вартою, оскільки продовжують існувати ризики переховування, вчинення нового злочину.

Захисник та обвинувачений просили змінити запобіжний захід на більш м,який.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом.

Відповідно до ст. 177 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу судом враховуються вимоги ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання за інкремінований злочин, а саме за ст. 185 ч.2 КК України передбачене покарання до 5 років позбавлення волі, або обмеження волі, або арештом від 3 до 6 місяців. Злочин відноситься до злочинів середньої тяжкості. Підозрюваний раніше судимий: 19.11.2014р. Інгулецьким районним судом за ст. 289 ч.1, 289 ч.2, 70 КК України, до 5 років позбавлення волі без конфіскації майна, ст..ст 75,104,76 КК України звільнений з іспитовим строком на 2 роки. Інкримінований злочин вчинений в період іспитового строку. Від не працює, не одружений, навчається в Інгулецькому професійному ліцеї. Суд враховує вік та стан здоров,я обвинуваченого, що не є особою похилого віку, на стан здоров,я не скаржився. Має місце реєстрації та проживання. Відповідно до обвинувального акту вину визнає, активно сприяв слідству. Суду не доведено наявності стійких соціальних зв,язків, які б спростували ризики.

Судом встановлені ризики за ст. 177 КПК України:

Обвинувачений може переховуватись від суду, оскільки обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, що вчинений в період іспитового строку, тобто застосування іспитового строку є неможливим, через що може переховуватись, ухилятись від суду. Може вчинити новий злочин, оскільки раніше судимий, та інкримінований злочин вчинено в період іспитового строку.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбівлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Таран проти України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою повинен бути необхідним за конкретних обставин. Тримання під вартою відповідно до підпункту «с» пункту 1 статті 5 Конвенції має втілювати вимогу пропорційності, яка обумовлює існування обґрунтованого рішення, яким здійснюється оцінка відповідних аргументів «за» і «проти» звільнення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ Тимошенко проти України, для того, щоб позбавлення свободи вважалося несвавільним - запобіжний захід повинен бути необхідним за даних обставин.

Суд враховує позицію слідчих суддів, щодо необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Суд зазначає, що не доведено, що зникли, або зменшились ризики, що були на досудовому слідстві. На даний час обвинувачений перебуває під вартою з 12 травня 2016р., тобто менше 1 місяця.

На даний час, за існування вказаних ризиків, наявні аргументи тільки "проти" звільнення, тобто "за" продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки даний захід є необхідним за вказаних обставин.

Згідно з п.5 ч.1 ст. 176 КПК України тримання під вартою є запобіжним заходом, який у відповідності до ч.1 ст. 183 КПК України є винятковим, та застосовується лише в разі неможливості застосування більш м,яких запобіжних заходів.

Застосування більш м,яких запобіжних заходів на даній стадії недоцільне, та не буде запобігати зазначеним ризикам. Суд вважає необхідним застосувати в якості альтернативного запобіжного заходу - заставу.

Керуючись ст. ст. 314-316,343,371,372 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на 16.06.2016 року в 14:00 годин. Провадження буде слухатись суддею одноособово у відкритому судовому засіданні. В судове засідання викликати обвинуваченого, прокурора, потерпілого, захисника, свідків.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, тобто до 04.08.2016р.

Визначити розмір застави 25000 гривень, в разі сплати якого вважати обраним ОСОБА_4 , запобіжний захід заставу до 04.08.2016р.

В разі внесення застави суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого обов`язок повідомляти суд про зміну місця свого проживання; не відлучатися за межі м. Кривого Рогу без дозволу суду, з,являтись на виклики суду.

Роз,яснити, що в разі внесення застави- оригінал квитанції має бути наданий уповноваженій службовій особі КСІ. Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документу, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа КСІ негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з під варти, та повідомити усно і письмово суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з під варти внаслідок внесення застави, обвинувачений зобов,язаний виконувати покладені на нього обов,язки, пов,язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1