Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 квітня 2016 року Слідчий суддя ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 міста Києва ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Київської місцевої прокуратури № 7 міста Києва ОСОБА_6 , звернувся до суду в межах кримінального провадження № 0001718 з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.
Клопотання слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_4 17.09.2015 року приблизно о 19 год. 30 хв., перебуваючи у вестибюлі станції метро «Академмістечко» КП «Київський метрополітен» в м. Києві, повторно, шляхом вільного доступу, умисно, незаконно проник до обладнаних конструкцій кіоску з устаткуванням, де підійшов до вагів, під якими встановлена тумба з шухлядою з якої непомітно для оточуючих з корисливих спонукань, відкривши шухляду повторно таємно відкривши шухляду правою рукою викрав грошові кошти в сумі 4044 гривень, які належать ОСОБА_7 , чим спричинив останній матеріальну шкоду на вище вказану суму. Після чого, ОСОБА_4 викрадені грошові кошти поклав до своєї правої кишені олімпійки, в яку був одягнений на той час, отримавши можливість розпорядитись викраденим на власний розсуд та вийшов з обладнаних конструкцій кіоску з устаткуванням.
Посилаючись на те, що ОСОБА_4 перебував у розшуці, що дає підстави вважати, що останній може переховувався від органу досудового розслідування та суду, може вчинити інше кримінальне правопорушення, просить обрати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, прокурор також просив клопотання задовольнити з викладених у ньому підстав.
Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні заперечували проти клопотання. Підозрюваний у судовому засіданні пояснив, що у нього хвора мати, тому просив не застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Захисник просила обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши слідчого, прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та докази, якими воно ґрунтується, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання виходячи з наступного.
Відповідно до ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
У ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.
Згідно пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
При цьому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Як вбачається з практики Європейського суду з прав людини, наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин (Сельчук протии Туреччини), (Мацнеттер проти Австрії).
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
З матеріалів клопотання вбачається, що злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 ч. 3 ст. 185 КК України відноситься, відповідно до ст. 12 КК України, до тяжкого злочину.
Підозрюваний не проживає за місцем реєстрації, відсутність соціальних зв`язків, відсутність місця роботи, вчинення повторного злочину, перебування у розшуці, свідчать про те, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, а також переховуватися від органів досудового слідства та/або суду.
Зазначені вище обставини в їх сукупності об`єктивно свідчать про наявність існування в діях ОСОБА_4 ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Таким чином, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 , слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно нього запобіжний захід у виді тримання під вартою, а клопотання захисника щодо застосування запобіжного заходу вигляді домашнього арешту відхилити.
Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Згідно вимог п. 5 ст. 182 КПК України визначено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.
Оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави в межах двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ст. 194 КК України покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:
1)прибувати на виклики слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві із встановленою періодичністю;
2)не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3)повідомляти прокурора, слідчого чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
Такі обов`язки можуть бути покладені на підозрюваного на строк не більше двох місяців, як це передбачено ч. 6 ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 7 міста Києва ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Розмір застави визначити у межах двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати у розмірі 27 560 грн. (двадцять сім тисяч п`ятсот шістдесят гривень) 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною особою, або юридичною особою (заставодавцем) у будь-який момент протягом дії ухвали на наступний депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва:
Рахунок: 4444
Отримувач: УДК у м. Києві

Банк отримувача ГУДКУ у м. Києві
МФО - 820019
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:
1) прибувати на виклики слідчого Подільського УП ГУНП у м. Києві із встановленою періодичністю;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;
3) повідомляти прокурора, слідчого чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;
Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному в даній ухвалі розмірі, оригінал платіжного документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Подільського районного суду м. Києва кошті має бути наданий уповноваженій особі місця ув`язнення.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснює розпорядження про звільнення з-під варти підозрюваного та повідомити про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Подільського районного суду м. Києва.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Строк дії ухвали становить шістдесят днів з моменту затримання, тобто до 17 год. 00 хв. 10 червня 2016 року.
Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Київського СІЗО № 13 ДДУ з питань виконання покарань.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя:ОСОБА_1