Справа № 760/6191/16-к
№ 1-кс/760/3996/16

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04.04.2016 слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , детектива ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання детектива Національного бюро Третього підрозділу (відділу) детективів Головного Підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , погоджене заступником керівника спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001259 від 23.06.2015, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України,
В С Т А Н О В И В:
До суду надійшло зазначене клопотання, з якого вбачається, що Генеральною прокуратурою України розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001259, відомості щодо якого 23.06.2015 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. У вищезазначеному клопотанні детектив просить накласти арешт на речові докази, а саме: грошові кошти, що знаходяться в ТОВ «Судововишнянський цегельний завод» () в сумі 913 517, 00 грн., на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 відкритому в ПАТ «Укрсоцбанк» (МФО 300023)

В судовому засіданні детектив клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи та на долучені до матеріалів клопотання документи.
Слідчий суддя на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки, це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Як встановлено в судовому засіданні, 25.03.2016 р. постановою Генерального прокурора України доручено здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001259 детективам Національного антикорупційного бюро України та наразі ними розслідується.
Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001259 розпочато за попередньою правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченою ч. 5 ст. 191 КК України за фактом розкрадання державних коштів протягом 2014-2015 років службовими особами Державного підприємства «Управління промислових підприємств Державної адміністрації залізничного транспорту України» у злочинній змові з рядом комерційних структур під час проведення закупівель товарів, робіт та послуг.

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що у період 2014-2015 років службовими особами Державного підприємства «Управління промислових підприємств Державної адміністрації залізничного транспорту України» (далі ДП «УПП УЗ», ), у злочинній змові з рядом комерційних структур вчинено розкрадання коштів держпідприємства в ході проведення закупівель товарів, робіт та послуг.

У клопотанні зазначено, що службовими особами ДП «УПП УЗ» під час проведення торгів по закупівлі виробів із деревини організовано протиправний механізм, пов`язаний з залученням підконтрольних, афілійованих та пов`язаних між собою товариств, що призводило до спотворення результатів державних закупівель та як результат розкрадання державних коштів.

При цьому встановлено, що організаторами вчинення вказаного злочину є ОСОБА_5 (голова комісії з реорганізації - виконувач обов`язків начальника ДП «УПП УЗ»), який протягом 2014-2015 років, шляхом зловживання службовим становищем, обіймаючи посади, пов`язані з виконанням адміністративно-розпорядчих та господарсько-фінансових функцій, діючи умисно та у змові з службовими особами підконтрольних йому комерційних структур таких як ТОВ «Західспецбудмеханізація» (), ТОВ «Судововишнянськи цегельний завод» (), ТОВ «Граніт-Захід» (), ТОВ «Компанія «Омега-Консалтинг» (), ТОВ «Західтрансбуд» () та Дочірнє підприємство «Константа-Агро» (), привласнили державні кошти в розмірі близько 50 млн. грн., чим нанесли ДП «УПП УЗ» збитки в особливо великих розмірах.

За наявними даними, з метою реалізації протиправних намірів по заволодінню державними коштами, використовуючи рахунки підконтрольних комерційних структур з ознаками фіктивності, службові особи ТОВ «Західспецбудмеханізація», ТОВ «Судововишнянський цегельний завод», ТОВ «Граніт-Захід», ТОВ «Компанія «Омега-Консалтинг», ТОВ «Західтрансбуд» та Дочірнє підприємство «Константа-Агро» за вказівкою ОСОБА_5 , здійснили конвертацію частини отриманих від державних підприємств коштів в розмірі 50 % від перерахованих сум для їх розподілення між собою.

В ході розслідування з Державної служби фінансового моніторингу України отримано узагальнений матеріал стосовно фінансових операцій проведених за участю ДП «Константа-Агро» (), ТОВ «Судововишнянськи цегельний завод» (), ТОВ «Компанія «Омега-Консалтинг» (), ТОВ «Західтрансбуд» ().

За результатами аналізу встановлено, що від суб`єктів первинного фінансового моніторингу Держфінмоніторингом отримано 173 повідомлення щодо фінансових операцій, проведених ДП «Константа-Агро» (), ТОВ «Судововишнянськи цегельний завод» (), ТОВ «Компанія «Омега-Консалтинг» (), ТОВ «Західтрансбуд» (), у період з 31.01.2014 по 27.07.2015 на загальну суму 94,98 млн. грн., пов`язаних із зняттям готівки, наданням та поверненням поворотної фінансової допомоги, поверненням завдатку, наданого для участі в конкурсних торгах, перерахуванням коштів на депозитний рахунок, в якості оплати за оренду, за товар, за ремонт, за авто, та перерахуванням коштів на інші поточні рахунки. Операції, пов`язані з наданням та поверненням фінансової допомоги здійснювались безпосередньо між зазначеними суб`єктами господарювання, зокрема ТОВ «Західтрансбуд» за період з 14.01.2015 по 20.07.2015 надав фінансову допомогу ТОВ «Компанія «Омега-Консалтинг» на загальну суму 25,69 млн. грн., який у свою чергу частково використав їх для перерахування ряду суб`єктів господарювання та отримання готівки у вигляді оплати авансу.

Таким чином, за результатами проведеного аналізу фінансових операцій, Держфінмоніторингом прийнято рішення щодо зупинення видаткових фінансових операцій по рахунках ДП «Константа-Агро», ТОВ «Судововишнянськи цегельний завод», ТОВ «Компанія «Омега-Консалтинг», ТОВ «Західтрансбуд».

Сума залишку коштів на рахунку № НОМЕР_1 відкритому в

ПАТ «Укрсоцбанк» (МФО 300023) ТОВ «Судововишнянський цегельний завод» () складає 913 517, 00 грн.

Таким чином, у слідства є всі підстави вважати, що грошові кошти вищевказаного підприємства отримані в результатів незаконних дій, що набуті кримінально протиправним шляхом, а незастосування заборони розпоряджатися таким майном може призвести до його зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Як зазначено в ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.
Тому, з огляду на положення ч. 2 ст. 167 та ч. 2 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним кримінальним процесуальним законом, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (зникнення чи відчуження) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Арешт майна з підстав передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.
При цьому, згідно з ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Заслухавши пояснення детектива, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки детективом було доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України.

При цьому потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого та може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий звернувся із клопотанням про арешт майна, а саме, перешкодити зникненню грошових коштів, набутих кримінально-протиправним шляхом, які можуть бути джерелом погашення збитків завданих державі, внаслідок скоєння злочинів, що розслідуються по даному кримінальному провадженні.
Крім того, слідчим було доведено наявність достатніх підстав вважати, що грошові кошти, які визнані речовими доказами та знаходяться на рахунку ТОВ «Судововишнянський цегельний завод» () № НОМЕР_1 відкритому в ПАТ «Укрсоцбанк» (МФО 300023), відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та є доходами від нього, при цьому, незастосування заходів забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, може призвести до його зникнення або втрати та настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Таким чином, оскільки слідчим була доведена необхідність арешту грошових коштів, які знаходяться на вищезазначеному розрахунковому рахунку, тому його клопотання підлягає задоволенню.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 131, 132, 159-166, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В:

Клопотання детектива Національного бюро Третього підрозділу (відділу) детективів Головного Підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 , погоджене заступником керівника спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001259 від 23.06.2015 року - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти ТОВ «Судововишнянський цегельний завод» () в сумі 913 517, 00 грн., які знаходяться на розрахунковому рахунку № НОМЕР_1 відкритому в ПАТ «Укрсоцбанк» (МФО 300023).

Ухвала про арешт майна виконується негайно.
Обов`язок по виконанню ухвали суду покласти на детектива Національного бюро Третього підрозділу (відділу) детективів Головного Підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 .
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Апеляційного суду м. Києва.

Слідчий суддя