УХВАЛА
про повернення обвинувального акту
12 серпня 2016 року м. Хмельницький
Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
з участю: секретаря ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
представника потерпілого ДП «Хмельницьке обласне спеціалізоване агропромислове
підприємство «Хмельницьоблагроліс»» ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
В провадження Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ст. 246 КК України.
Захисник ОСОБА_5 заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору.
Заслухавши обвинуваченого, який підтримав дане клопотання, думку прокурора та представника потерпілого, які заперечують проти задоволення цього клопотання та наполягають на призначенні кримінального провадження на підставі обвинувального акта до судового розгляду, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Згідно п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України.
Пунктом 5 ч. 2 ст. 291 КПК України передбачено, що обвинувальний акт має містити: виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
При цьому, ч. 1 ст. 91 КПК України регламентовано, що у кримінальному провадженні підлягає доказуванню подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Частиною 3 ст.42 КПК України передбачено, що підозрюваний, обвинувачений має право знати, у вчиненні якого кримінального правопорушення його підозрюють або обвинувачують.
Згідно положення п. (а) ч. 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 р., згідно якого кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.
Так, обвинувачений ОСОБА_6 обвинувачуються у вчинені незаконної порубки захисних лісових насаджень, що заподіяло істотну шкоду, однак ст. 246 КК України передбачає відповідальність за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду.
При викладені фактичних обставин кримінального правопорушення не вказано, що порубка відбувалася саме на території віднесеної до лісового фонду. Крім того, не вказано мотивів вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення.
Згідно обвинувального акта «внаслідок вказаних протиправних дій ОСОБА_6 , відповідно до постанови КМУ №665 від 23.07.2008 року незаконним вирубуванням заподіяв шкоду лісу, що перебуває у постійному користуванні Державного підприємства «Хмельницьке обласне спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Хмельницькоблагроліс» загальним розміром 292988 грн. 91 коп., однак не зазначено відповідно до чого та станом на яку дату здійснено таке обчислення, а також чи є ця шкода істотною.
У справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК України, шкода визначається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості, погіршився природний склад, якість, захисні, водоохоронні та інші екологічні властивості лісу, виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості, змінився ландшафт місцевості, тощо.
Аналогічні правові позиції щодо визначення істотної шкоди містяться в постанові Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10.12.2004 року.
Відповідно п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України, слідчий або прокурор зобов`язані звернутися до експерта для проведення експертизи, зокрема, щодо визначення розміру матеріальних збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням.
Відповідно ст. 109 КПК України, реєстр матеріалів досудового розслідування складається слідчим або прокурором і надсилається до суду разом з обвинувальним актом, такий реєстр повинен містити, зокрема, номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, а також час її проведення.
Зі змісту обвинувального акта та доданого до нього реєстру матеріалів досудового розслідування не вбачається, що під час досудового розслідування по даному кримінальному провадженню, слідчим, прокурором призначена експертиза для оцінки матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Виходячи з викладеного, зазначена в обвинувальному акті сума матеріальної шкоди не може бути об`єктивною, достовірною та такою, яку визначено у передбаченому законом порядку, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про не встановлення розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та визнає обвинувальний акт таким, що не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України.
Крім цього, відповідно до положень ст. 291 КПК України, до обвинувального акта поряд з іншими документами додається реєстр матеріалів досудового розслідування, який згідно вимог ст. 109 КПК України, має містити реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити повний опис кримінального провадження, відображати хід і проміжні результати досудового розслідування, а тому в ньому повинні міститися данні про кожну процесуальну дію - номер та найменування процесуальної дії, проведеної під час досудового розслідування, реквізити процесуальних рішень, прийнятих під час досудового розслідування, в тому числі і данні про ознайомлення сторони захисту, потерпілого з матеріалами досудового розслідування до його завершення, данні про факт відкриття матеріалів кожною стороною протилежній стороні по закінченню досудового слідства, та письмове підтвердження факту надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів (ст. 290 КПК України).
Відповідно до даних реєстру матеріалів досудового розслідування, у ньому не зазначено всі процесуальні дії, проведені під час досудового розслідування, та процесуальні рішення, прийняті під час досудового розслідування.
Зокрема: у ньому відсутня інформація про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення в ЄРДР, не дотримано хронологічний порядок ходу досудового розслідування, відсутні будь-які дані про визнання потерпілого по вказаному кримінальному провадженні, його представника, не зазначено реквізити такого процесуального рішення, номер та час його проведення, немає відомостей про повідомлення потерпілого про початок досудового розслідування, даних про факт відкриття матеріалів кожною стороною по закінченні досудового розслідування та письмового підтвердження факту надання їм доступу до матеріалів із зазначенням найменування таких матеріалів протилежній стороні; немає найменування процесуальних рішень, а лише вказано на дії, відсутні дані про вручення письмового повідомлення про підозру, немає помітки про ознайомлення сторін з матеріалами досудового розслідування.
У реєстрі матеріалів відсутні дані про повідомлення згідно з вимогами ст. 290 КПК України надання обвинуваченому, його захиснику, потерпілому доступу до матеріалів досудового розслідування, дата та час проведення даної процесуальної дії відсутня.
Наведене свідчить про те, що в подальшому, відповідно до вимог п. 12 ст. 290 КПК України, суд не зможе допустити відомості, що містяться в матеріалах, як доказ, якщо в реєстрі матеріалів досудового розслідування відсутні відомості про відкриття матеріалів.
Також, зазначаючи про приєднання до матеріалів досудового розслідування речового доказу, слідчий не вказав конкретно, який саме речовий доказ приєднано до матеріалів та на підставі якого процесуального рішення.
З огляду на викладене, враховуючи, що обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування не відповідають вимогам чинного законодавства, обвинувальний акт необхідно повернути прокурору.
При цьому, враховуючи положення ст. 128 КПК України, цивільний позов потерпілого Державного підприємства «Хмельницьке обласне спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Хмельницькоблагроліс» до обвинуваченого ОСОБА_6 про відшкодування шкоди, завданої злочином, слід прийняти для його вирішення у цьому кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст. 109, 291, 314 КПК України суд -
Клопотання адвоката ОСОБА_5 задовольнити.
Ухвалу суду може бути оскаржено протягом 7-ми днів з дня її проголошення до судової палати з кримінальних справ Апеляційного суду Хмельницької області.
Суддя: