н/п 1-кс/640/9093/15
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" грудня 2015 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
адвоката - ОСОБА_3 ,
слідчого - ОСОБА_4 ,
На його думку, накладений арешт підлягає скасуванню з наступних підстав.
Також зазначив, що матеріали справи не містять звернення уповноваженого державою на стягнення збитків суб`єкта в забезпечення якого арештовується майно, а оскільки він не заявлений, його забезпечення необґрунтоване та передчасне. Арешт майна підприємства для забезпечення відшкодування збитків завданих державі внаслідок злочинної діяльності підозрюваного ОСОБА_5 є безпідставним та необґрунтованим. Вказав, що у разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні злочину дійсно може бути конфісковане майно ОСОБА_5 , але не будь якої особи у т.ч. юридичної.
У судовому засіданні заявник підтримав подане клопотання, просив про його задоволення.
Слідчий СУ ФР ГУ ДФС у Харківській області ОСОБА_4 у судовому засіданні проти скасування арешту майна заперечував, посилаючись на те, що арешт накладено обґрунтовано та підстави для його скасування відсутні.
Під час розгляду клопотання 11.12.2015 власник майна - директор ТОВ «Компані «Плазма» ОСОБА_5 у судовому засіданні був відсутній.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
В клопотанні заявник вказує на відсутність вказівки на суму завданих збитків.
Разом з тим, заявником до клопотання не надано жодного доказу на підтвердження того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що в порушення ч. 1 ст. 174 КПК України, заявником не доведено, що в подальшому застосуванні арешту на вказане вище майно відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1