Справа № 126/1827/14-к
Провадження № 1-кп/147/47/15
У Х В А Л А
іменем України
25.03.2015 року Тростянецький районний суд Вінницької області
у складі: головуючого судді: ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторін кримінального провадження прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого ОСОБА_5 , потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , провівши в залі суду в смт.Тростянець підготовче судове засідання за обвинувальним актом по обвинуваченню ОСОБА_4 , якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, -
В провадженні Тростянецького районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ст.121 ч.2 КК України.
Прокурор в підготовчому судовому засіданні просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, оскільки наявні всі правові підстави. Обвинувальний акт відповідає вимогам закону, зокрема ст.291 КПК України. Крім того, у зв`язку із закінченням строку тримання обвинуваченого під вартою, просить продовжити строк дії даного запобіжного заходу.
Захисник обвинуваченого просила слухати справу у відкритому судовому засіданні, змінити обвинуваченому запобіжний захід з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки він під час досудового та судового слідства добросовісно виконував покладені на нього обов`язки, прокурор не довів наявність ризиків, котрі продовжують існувати.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримує клопотання свого захисника.
Потерпілі ОСОБА_7 та ОСОБА_6 вважають, що при складанні обвинувального акту невірно кваліфіковано дії обвинуваченого, а саме ним було вчинено злочин за ст.115 КК України. Просили суд продовжити обвинуваченому дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не змінюючи запобіжний захід на більш м?який.
В підготовчому судовому засіданні ОСОБА_8 заявила клопотання про залучення її до участі в даному кримінальному провадженні в якості потерпілої, так як вона є дочкою загиблої ОСОБА_9 .
Суд ознайомившись з обвинувальним актом та вислухавши думку учасників судового провадження вважає, що даний обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору з наступних підстав.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.314 КПК України в підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Статтею 291 КПК України передбачено, що обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим. Також, частиною другою даної статті передбачений перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт.
Суд вважає, що обвинувальний акт не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, оскільки відповідно до п. 5 ч. 2 даної статті, в обвинувальному акті повинні міститися виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правова кваліфікація кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення. При цьому, фактичні обставини кримінального провадження, правова кваліфікація кримінального правопорушення та сформульоване обвинувачення, відповідно до закону, є самостійними та обов`язковими складовими частинами обвинувального акту, які не можуть підміняти одна одну.
Саме в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту, згідно ст. 337 КПК України, суд першої інстанції здійснює судовий розгляд. Під час судового розгляду прокурор може змінити або доповнити, лише висунуте обвинувачення.
На думку прокурора обвинувальний акт містить всі названі його складові частини, зокрема фактичні обставини, встановлені досудовим розслідуванням.
З такою позицією прокурора суд не згоден, оскільки правовою кваліфікацією є юридична оцінка всієї сукупності фактичних обставин провадження шляхом віднесення даного випадку (головного факту) до певних юридичних норм.
Формулюванням обвинувачення є правова оцінка, юридичний висновок, зроблений на підставі фактичних обставин справи, викладених в обвинувальному акті, змістом якого є правові ознаки злочину, викладені мовою диспозиції статті (його частини) Кримінального кодексу України, за якою кваліфікуються дії особи.
Однак, з обвинувального акту, складеному у даному кримінальному провадженні не зрозуміло що саме в ньому викладено, фактичні обставини кримінального правопорушення з правовою кваліфікацією, чи сформульовано обвинувачення без викладення фактичних обставин, що унеможливлює призначення судового розгляду та є безумовною підставою для повернення обвинувального акту прокурору.
Необхідність дотримання норм процесуального закону щодо змісту обвинувального акту є передумовою дотримання гарантованого права обвинуваченого на захист. Право бути поінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції (рішення у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п. 54, а також «Даллос проти Угорщини», п. 47). Крім того, Європейський суд з прав людини нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення, його правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.
За таких обставин, даний обвинувальний акт слід повернути прокурору.
Відповідно до вимог ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, за яким передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.
Суд вважає, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання, може перешкоджати кримінальному провадженню за для ухилення від кримінальної відповідальності, тобто вбачає існування обгрунтованих ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а тому приходить до висновку про доцільність збереження застосованого до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, який забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого, у зв`язку з чим запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 слід продовжити ще на два місяці.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 314, 291,331, 369 КПК України, суд, -
Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с.Підгірне Тарутинського району Одеської області, жителю АДРЕСА_1 , громадянину України, українцю, не одруженому, не працюючому, обвинуваченому у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою на два місяці, тобто до 24 травня 2015 року.
Ухвала може бути оскаржена в частині повернення обвинувального акту шляхом подачі апеляції через Тростянецький районний суд Вінницької області до Апеляційного суду Вінницької області протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.
СУДДЯ: