У Х В А Л А

02 лютого 2026 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в м. Біла Церква, у відкритому судовому засіданні, заяву ОСОБА_3 , про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 січня 2026 року, постановленої за результатами розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

У С Т А Н О В И В:

в провадженні суду перебувала скарга ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Як видно з ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 січня 2026 року та ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2026 року, слідчим суддею ухвалене рішення:

- скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - задовольнити;

- зобов`язати уповноважену особу Білоцерківського окружної прокуратури Київської області виконати вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України та невідкладно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості викладені в заяві ОСОБА_3 в порядку ст. 214 КПК України від 12 грудня 2025 року, надати (надіслати) заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань про таке внесення та розпочати досудове розслідування.

27 січня 2026 року до суду надійшла заява ОСОБА_3 про виправлення описок в ухвалі слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 січня 2026 року, а саме змінивши восьмий абзац не першому аркуші та абзац четвертий на третьому аркуші ухвали, з такої редакції: «не вжив заходів щодо виконання ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 від 16 жовтня 2020 року, якою скасована незаконна, необґрунтована, протиправна та сфальсифікована постанова слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 від 19 травня 2019 року, про закриття кримінального провадження № 0000011 від 16 січня 2014 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених п. 4, 6 ч. 2 ст. 115, ч. 3, 4 ст. 187, ч. 2 ст. 194 КК України та констатована необхідність встановлення ознак і слідів, які б вказували на наявність аварійних режимів роботи електрообладнання, як до, так і під час пожежі та надання оцінки факту виявлення в зразках пожежного сміття слідів термічно зміненого бензину», на таку: «не вжив заходів щодо виконання ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_5 від 16 жовтня 2020 року, якою скасована незаконна, необґрунтована, протиправна та сфальсифікована постанова слідчого СВ Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 від 19 травня 2019 року, про закриття кримінального провадження № 0000011 від 16 січня 2014 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених п. 4, 6 ч. 2 ст. 115, ч. 3, 4 ст. 187, ч. 2 ст. 194 КК України та констатовано, що не встановлено експертизою від 23.09.2010 необхідність встановлення ознак і слідів, які б вказували на наявність аварійних режимів роботи електрообладнання, як до, так і під час пожежі та необхідність надання оцінки факту виявлення в зразках пожежного сміття слідів термічно зміненого бензину».

02 лютого 2026 року учасники кримінального провадження на розгляд подання до суду не з`явилися, про дату, час та місце розгляду повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили, а тому, відповідно до ст. 379 КПК України, суд вирішив проводити розгляд без них.

За результатами розгляду, суд дослідивши матеріали кримінальної справи дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Згідно з практикою Верховного Суду, опискою вважається зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка, яка допущена під час його письмово вербального викладу, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації (помилка у правописі, у розділових знаках тощо), що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, до таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Очевидною арифметичною помилкою визнається помилка у вчиненні результату підрахунку: пропущення цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки. Не є арифметичними помилками, а отже, не може бути виправлене в порядку, передбаченому цією статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо), проте в жодному випадку не дозволяється під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення (постанова від 07 березня 2024 року, справа ЄУН 446/1917/16-к, посилання: https://reyestr.court.gov.ua/Review/117721231).

Натомість, слідчий суддя зазначає, що наведені ОСОБА_3 недоліки, які на його думку, є в ухвалі слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 січня 2026 року не є неточностями щодо встановлених фактичних обставин справи: дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо та не мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Своєю чергою, як свідчить практика Верховного Суду, кримінальний процесуальний закон на вимагає дослівного відтворення в судовому рішенні змісту показань учасників судового провадження, де має бути з достатньою повнотою передана їх сутнісна складова, що впливає на встановлення судом обставин, що є предметом судового розгляду і підлягають доказуванню за приписами ст. 91 КПК (постанова від 01 грудня 2021 року, справа ЄУН 303/6992/19, посилання: https://reyestr.court.gov.ua/Review/101673817).

Слідчий суддя вважає, що вказана практика застосовна і щодо відтворення змісту заяв, скарг, які досліджуються в судових засіданнях.

Слідчий суддя зазначає, що наведені абзаци, в яких ОСОБА_3 просить виправити описку є стислим та узагальненим викладом його скарги та заяви про вчинення кримінального правопорушення від 12 грудня 2025 року, а тому не мають дослівно їх відтворювати.

Отже, оскільки в заяві ОСОБА_3 відсутні посилання на недоліки ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 січня 2026 року, які можна вважати опискою, то слідчий суддя в її задоволенні відмовляє.

Згідно із ч. 3 ст. 379 КПК України, ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.

Водночас, відповідно до практики Верховного Суду, виходячи з логічного, телеологічного та системного тлумачення положень ч. 3 ст. 379 КПК України ухвала про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесення виправлень має особливу правову природу, обумовлену її похідних характером, оскільки вона не вирішує будь-яких питань по суті, окрім як щодо виправлення допущених у судовому рішенні відповідного суду описко і очевидних арифметичних помилок або відмови у внесенні таких виправлень. Зміст ухвали про внесення виправлень у судове рішення завжди підпорядкований змісту судового рішення, до якого вносяться зміни, а тому оцінка правомірності постановлення такої ухвали з точку зору її змісту у випадку її оскарження в апеляційному чи касаційному порядку має здійснюватися одночасно з оцінкою змісту виправленого судового рішення.

Отже, оскарження ухвали про внесення виправлень у судове рішення має здійснюватися в тому ж порядку, що і виправлене судове рішення, у тому числі з урахуванням інстанції суду, який прийняв таке рішення. Дотримання відповідного порядку оскарження може бути поєднано з наявністю відповідних обмежень права на оскарження тих чи інших судових рішень, крім випадків коли суд, постановляючи ухвалу про внесення виправлень у судове рішення, вийшов за межі наданих йому законом повноважень (постанова від 05 лютого 2020 року, справа ЄУН 362/2179/17, посилання: https://reyestr.court.gov.ua/Review/87517468).

Отож, оскільки ухвала слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 січня 2026 року не підлягає оскарженню, то не підлягає оскарженню і ухвала про виправлення описки в ній.

Отже, керуючись ч. 1 ст. 379 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 січня 2026 року, постановленої за результатами розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_7