Справа № 188/1556/24
Провадження № 1-кп/188/120/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2026 року с-ще Петропавлівка

Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

об`єднане кримінальне провадження

№ 0000345, № 0000058

обвинувачений:

ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовець військової служби за контрактом в посаді солдата резерву 64 запасної роти військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат»

за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.125, ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України,

за участю:

прокурори ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисник ОСОБА_6

обвинувачений ОСОБА_3

представник потерпілих ОСОБА_7

потерпілі: ОСОБА_8 , ОСОБА_9

в режимі відео конференції

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , посилаючись на те, що продовжують існувати ризики, які передбачені ст. 177 КПК України. На сьогоднішній день вказані ризики не зникли і не зменшились, отже продовжують існувати, в зв`язку з чим прокурор просить задовольнити клопотання, яке мотивоване тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні декількох кримінальних правопорушень, одине з яких є тяжким злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 7 років, у зв`язку з чим, розуміючи тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винним, останній може переховуватись від суду з метою уникнення покарання. Крім того, обвинувачений може змінити місце фактичного мешкання, перетнути державний кордон поза пунктами пропуску, виїхати на тимчасово окуповану територію України та переховуватися від суду, оскільки після вчинення злочину покинув місце злочину, отже, вказана поведінка свідчить про наміри уникнення кримінальної відповідальності, що підтверджує актуальність ризику переховування від суду. Крім того, існує ризик впливати на свідків та потерпілих у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки обвинувачений має доступ до їх анкетних даних і може незаконно впливати на свідків та потерпілих шляхом погроз з метою відмови або зміни в подальшому ними свідчень, про що, зокрема, свідчать зухвалий спосіб вчинення злочину. Також обвинувачений може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки характер та тяжкість злочину, у вчиненні якого він обвинувачується, а також навички останнього поводження з вогнепальною зброєю як військовослужбовця та доступ під час виконання службових обов`язків до вогнепальної зброї та бойових припасів, в тому числі до не облікованих, свідчить про підвищену небезпеку останнього.

Прокурор просить продовжити обвинуваченому запобіжних захід у виді тримання під вартою на 60 діб без визначення розміру застави.

Захисник обвинуваченого направила до суду письмове заперечення на подане прокурором клопотання.

В обґрунтування зазначила, що 10.08.2025 ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без права внесення застави, який неодноразово продовжувався, останній раз ухвалою від 16.01.2026 року, з визначенням розміру застави.

Обвинувачений тримається під вартою тривалий час, більше 18 місяців, разом із тим, за час судового розгляду були допитані лише потерпілі. Судовий розгляд фактично зводиться до продовження обвинуваченому запобіжного заходу, оскільки прокурори, які змінюються майже кожне судове засідання, не забезпечують можливості проведення судового розгляду відповідно до визначеного судом порядку дослідження доказів. Окрім того, обвинувачений має намір продовжити військову службу, що зможе запобігати заявленим ризикам, однак реалізувати дане право перебуваючи під вартою він не може. Натомість альтернативні запобіжні заходи, з покладенням на обвинуваченого обов`язків, на даному етапі судового розгляду буде достатнім і відповідатиме інтересам сторін.

Разом із тим застава у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 199680 грн. є непомірною для обвинуваченого, враховуючи тривалий час перебування під вартою, відсутність доходу у нього безпосередньо та його родини.

Просить суд врахувати можливість застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді особистої поруки. Відповідно до ст. 180 КПК України особиста порука є одним із запобіжних заходів, спрямованих на забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого. Застосування цього заходу полягає у наданні поручителем (або кількома поручителями) письмового зобов`язання про те, що він ручається за виконання обвинуваченим покладених на нього судом обов`язків. У разі їх порушення поручитель несе персональну майнову відповідальність, що підвищує гарантію належної процесуальної поведінки.

Статті 176, 179 і 180 КПК України не містять жодних заборон для застосування поруки у провадженнях про тяжкі чи особливо тяжкі злочини.

Захисник просить суд у задоволенні клопотання сторони обвинувачення про продовження запобіжного заходу відносно ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою - відмовити. Обрати обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді особистої поруки з покладенням на обвинуваченого процесуальних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Крім того ОСОБА_10 заявив бажання взяти обвинуваченого на поруки і просить обрати ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді особистої поруки.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_11 своє клопотання підтримав і обґрунтував, зазначив, що обвинуваченого слід утримувати під вартою в умовах ДУ «Дніпровська установа покарань №4 .

Прокурор ОСОБА_5 клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав.

Щодо обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки заперечив зазначивши, що передача на поруки можлива тільки особам, яких суд вважає такими, що заслуговують на довіру, що в судовому засіданні не з`ясовувалося . Крім того, особа, яка бере на поруки обвинуваченого несе персональну матеріальну відповідальність у випадку порушення покладених на нього обов`язків у виді грошового стягнення.

Захисник ОСОБА_6 заперечила проти задоволення клопотання прокурора, просить застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді особистої поруки, обвинувачений не має наміру переховуватись від суду, крім того зазначила , що він не бажає щоб його доставляли до суду в судові засідання, так як це небезпечно для його життя, він може продовжувати приймати участь у судових засіданнях врежимі відео конференції, суд лише продовжує обвинуваченому запобіжний захід, хоча на сьогодні він досить довго утримується на гауптвахті, що є суттєвим порушенням прав обвинуваченого. Щодо побоювань потерпілих, то суд може покласти на обвинуваченого додаткові обов`язки і обмеження при зміні запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_3 заперечив проти задоволення клопотання прокурора , підтримав правову позицію захисника, просить звільнити його з під варти. ОСОБА_3 зазначив, що обвинувачення необґрунтоване, він не визнає себе винуватим,просить змінити йому запобіжний захід .

Представник потерпілих, підтримав клопотання прокурора зазначивши, що потерпілі продовжують перебувати у страху перед обвинуваченим і страхи є обґрунтованими.

Потерпілі категорично заперечили проти зміни обвинуваченому запобіжного заходу на особисту поруку зазначивши, що це буде загрожувати їм небезпекою.

ОСОБА_12 в судовому засіданні наполягла на продовженні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, додатково зазначила, що вона пів року зустрічала дочку з роботи і проводжала її, ОСОБА_3 її вистежував, погрожував, побив їх батька і все це не утримало його від того, щоб кинути у їх будинок гранату, точно знаючи де саме на той час перебувала її дочка, крім того він підмовляв інших осіб для впливу на дочку, потерпілі вважають що він не зупиниться і знайде спосіб їм нашкодити.

Вирішуючи питання про продовження ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає клопотання прокурора таким, що підлягає задоволенню.

Наявність ризиків прокурором обґрунтовано, ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні кількох кримінальних правопорушень, за вчинення тяжкого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до семи років.

Суд вирішуючи питання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу бере до уваги, прокурором доведено наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України.

Застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим ризикам.

Враховуючи спільну з потерпілими позицію представника потерпілих, зважаючи на те, що є ознаки того, що ОСОБА_3 має ознаки самовільного залишення військової частини, наявні ризики передбачені п.1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України є обґрунтованими .

Заява ОСОБА_10 про бажання взяти особу на поруки не підлягає задоволенню.

В судовому засіданні з`ясовано, ОСОБА_10 не знає за скоєння яких кримінальних правопорушень обвинувачується ОСОБА_3 , не розуміє стан його стосунків з потерпілими, не зважаючи на ознаки самовільного залишення частини ОСОБА_3 , ОСОБА_10 вважає, що ОСОБА_3 продовжував перебувати у зоні бойових дій і захищати Україну, про що обвинувачений повідомив його при зустрічі в 2022 році.

На обґрунтування клопотання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу, ОСОБА_6 залучила в якості депутатських повноважень ОСОБА_10 склад політичної партії «Опозиційна платформа За життя», виписний епікриз №2530-434 про лікування обвинуваченого за період з 26.05.2024 по 04.06.2024 року, інформацію з ВП№3 Синельниківського РУП в Дніпропетровській області від 31.01.2025 року та заяву ОСОБА_10 .

Відповідно до ч.1 ст.180 КПК України, особиста порука полягає у наданні особами, яких суд вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 цього Кодексу і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу.

Суд не вважає, що підставою для довіри ОСОБА_10 є наявність його у списку депутатів політичної партії «Опозиційна платформа За життя»

«Опозиційна платформа За життя» (ОПЗЖ) це проросійська політична партія в Україні, діяльність якої була заборонена у 2022 році через співпрацю з РФ та загрозу національній безпеці. Діяльність «ОПЗЖ», проросійської політичної партії в Україні, зупинено 19 березня 2022 року рішенням РНБО, а 15 вересня 2022 року Касаційним адміністративним судом.

Наданий Витяг з Опендатаботу про С(Ф)Г «Світанок» суд не вважає офіційним документом.

Відмовляючи ОСОБА_10 у задоволенні заяви, суд бере до уваги, що ним не було подано до суду письмового зобов`язання про те, що він поручаються за виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків відповідно до статті 194 КПК.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_10 звернувся із заявою до суду з проханням змінити обвинуваченому запобіжний захід за проханням батьків ОСОБА_3 , але про обсяг обвинувачення ОСОБА_3 , становище потерпілих і об`єм власної відповідальності не мав уявлення.

Що стосується застави, то стороною захисту взагалі не обґрунтовано можливість і розмір внесення застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а тому на даний час підстави для її зменшення відсутні.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, тобто постановлення обвинувального вироку (п. п. "а" п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Оцінюючи в сукупності встановлені обставини суд приходить до висновку про доцільність продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з правом внесення встановленого розміру застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишає заставу визначену у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Крім цього, враховуючи, що доставка обвинуваченого до суду в зв1язку з віддаленістює ускладненою, суд вважає необхідним перевести ОСОБА_3 до ДУ «Дніпровська установа покарань №4».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 183-184, 194, 615, 369, 372, 392 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити запобіжний захід ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою без права внесення застави строком на 60 днів з 13:30 год. 23.02.2026 року до 13:30 год. 23.04.2026 року в умовах ДУ «Дніпровська установа покарань №4 з правом внесення застави.

Заставу, достатню для забезпечення виконання ОСОБА_3 обов`язків відповідно до п.1-3 ч.5 ст.194 КПК України визначену у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 199680 грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) залишити без змін.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за кожною вимогою;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками..

Перевести ОСОБА_3 з гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 до ДУ «Дніпровська установа покарань №4.

В задоволенні заяви ОСОБА_10 про бажання взяти ОСОБА_3 на поруки шляхом обрання йому запобіжного заходу у вигляді особистої поруки відмовити.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію цієї ухвали вручити прокурору ОСОБА_5 , направити обвинуваченому, захиснику, представнику потерпілих, прокурору ОСОБА_4 , начальнику ІНФОРМАЦІЯ_2 та до відома ДУ «Дніпровська установа покарань №4 .

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Дніпровського апеляційного суду через Петропавлівський районний суд, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення йому копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1