Справа № 946/9303/25
Провадження № 1-кс/946/622/26
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 березня 2026 року слідчий суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001471,

В С Т А Н О В И В:

31.03.2026 року до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001471.

Перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно реч. 1 ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно реч. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Проте чинний кримінальний процесуальний закон не містить чіткого визначення підсудності клопотань про скасування арешту майна, зокрема, слідчий суддя якого саме місцевого суду повинен розглядати такі клопотання.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що у даному випадку необхідно звернутись до загальних засад кримінального провадження, а саме законності, що регламентована ст. 9 КПК України, а саме ч. 6, якою визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Тому слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Так, Законом України «Про внесення змін до КПК України щодо уточнення окремих положень» № 2367-VIII від 22.03.2018 року, внесено зміни до КПК України, відповідно до яких ч. 2 ст. 132 КПК України передбачає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

З урахуванням наведеного, а також беручи до уваги загальні засади кримінального провадження, на підставі аналогії кримінального процесуального закону, можна зробити висновок, що дане клопотання необхідно подавати до місцевого суду за фактичною адресою місця знаходження органу досудового розслідування.

Отже, з урахуванням положень ч.6 ст.9 КПК України, зазначене правило слід застосовувати і до розгляду цього клопотання, щодо якого територіальна підсудність прямо не визначена кримінальним процесуальним законом.

Тобто за правилом територіальної підсудності клопотання в порядку ст. 174 КПК України подається до місцевого суду в межах територіальної юрисдикції, якого знаходиться орган досудового розслідування.

Так, наказом начальника ГУНП в Одеської області № 2848 від 28.11.2025 року «Про визначення місця розташування та проведення досудового розслідування слідчими відділень №№ 1, 2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області» визначено місце розташування та проведення досудового розслідування слідчими відділення № 1 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, за адресою: 68303, Одеська область, Ізмаїльський район, м. Кілія, вул. Миру, 60; слідчими відділення № 2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, за адресою: 68800, Одеська область, Ізмаїльський район, м. Рені, вул. Вознесенська, 131.

З матеріалів клопотання вбачається, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001471 здійснюється відділення № 2 СВ Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області.

Таким чином, дане клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001471 не підлягає розгляду в межах територіальної юрисдикції Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області, при цьому повноважним судом для розгляду клопатання є Ренійський районний суд Одеської області (адреса: 68800, Одеська область, м. Рені, вул. Соборна, 122).

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що у даному випадку необхідно застосувати положення п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, відповідно яким скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді

Виходячи з наведено, та враховуючи, що Ізмаїльській міськрайонний суд Одеської області не є повноважним судом для розгляду цього клопотання, таке клопотання підлягає поверненню особі, яка подала клопотання.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 174, 304 КПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , діючого в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001471 - повернути особі, яка подала клопотання, разом з додатками, доданими до нього.

Роз`яснити адвокату ОСОБА_2 , що з даним клопотанням він має право звернутися до Ренійський районний суд Одеської області (адреса: 68800, Одеська область, м. Рені, вул. Соборна, 122).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1