1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/1487/26 1-кс/335/553/2026
11 лютого 2026 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність службових осіб Запорізької обласної прокуратури,
10.02.2026 до слідчого судді Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя надійшла вказана скарга, подана 05.02.2026 через адміністрацію Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор».
У скарзі ОСОБА_2 дослівно зазначено таке: «Мной були направлені заяви та скарги в обласну прокуратуру для внесення заходів реагування відповідно до законодавства. Прокуратура переклала свої обов`язки на інші органи. Прошу витребувати мої заяви, про які йде мова в додатку та зобов`язати виконати вимоги законодавства. Всі доводи надам в судовому засіданні. Якщо термін оскарження сплив прошу поновити».
Перевіривши надані матеріали у порядку підготовки до розгляду, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню скаржнику, у зв`язку з таким.
Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування, регулюється Главою 26 КПК України.
Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому розслідуванні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.
Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним із проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до ч.1 ст.12 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Пунктом 6 ч. 2 ст. 412 КПК України передбачено що порушення правил підсудності є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, а тому безумовною підставою для скасування судового рішення.
Як випливає із системного тлумачення процесуальних норм, передбачених ст. ст. 7, 9 ч. 2 ст. 132, ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність дізнавача, слідчого, прокурора у конкретному кримінальному провадженні підлягають розгляду слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться відповідний орган досудового розслідування.
З доданого до скарги ОСОБА_2 листа Запорізької обласної прокуратури від 27.01.2026 № 27-688вих-26 випливає, що ОСОБА_2 звертався до Запорізької обласної прокуратури із зверненням щодо стану досудового розслідування у кримінальному провадженні, що здійснюється слідчим підрозділом Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі.
Отже, скарги, що подані в межах такого кримінального провадження в порядку ст. 303 КПК України, підлягають розгляду слідчим суддею місцевого суду за місцем розташування слідчого відділу ТУ ДБР у м. Мелітополь (з дислокацією і місті Мелітополі).
За повідомленням Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Мелітополі на звернення голови суду про надання інформації про фактичне місцезнаходження його слідчих підрозділів, ТУ ДБР у м. Мелітополі розташовується за адресою м. Запоріжжя, вул. Оранжерейна, 23, що належить до території Космічного району м. Запоріжжя.
У зв`язку з цим відсутні підстави для висновку, що вказана скарга ОСОБА_2 підсудна слідчому судді Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя.
Крім того, із змісту скарги ОСОБА_2 взагалі неможливо встановити, які саме рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора він оскаржує в розумінні ч. 1 ст. 303 КПК України, тобто чи взагалі порушене ним питання належить до повноважень і компетенції слідчого судді.
Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
Відповідно до ч. 3, ч. 6 ст. 304 КПК України копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами, а сама ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку.
Частиною сьомою статті 304 КПК України передбачено, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 304, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність процесуального керівництва у кримінальному провадженні, подану 05.02.2026 через адміністрацію Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор», - повернути заявнику.
Роз`яснити заявнику, що повернення скарги з наведених підстав не є перешкодою для повторного звернення із скаргою після усунення причин, з яких вона була повернута.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Слідчий суддя ОСОБА_1