Справа № 635/978/26
Провадження № 1-кс/635/197/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 лютого 2026 року сел. Покотилівка

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Покотилівка Харківського району Харківської області клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000025 від 30 січня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України,

ВСТАНОВИВ:

04 лютого 2025 року прокурор Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 направив до суду клопотання про арешт майна, в якому просить накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_1 , яке було вилучено 29 січня 2026 року в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 , який є користувачем даного посвідчення, з метою недопущення знищення, пошкодження та зміни вищевказаного об`єкту, яке є речовим доказом.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає таке.

29 січня 2026 року до ЧЧ ВП №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби «102» від працівника поліції про те, що під час перевірки документів водій ОСОБА_4 надав посвідчення водія серії НОМЕР_1 з ознаками підробки, за даним фактом 30 січня 2026 року було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України.

29 січня 2026 року в період часу з 20 години 31 хвилин до 21 години 23 хвилин було проведено огляд місця події за адресою: Харківська область, Харківський район, селище Васищеве, вулиця Лугова, біля будинку № 12, в ході проведення якого було вилучено посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4

30 січня 2026 року посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 було визнано речовим доказом та залишено в матеріалах кримінального провадження.

Під час огляду був присутній ОСОБА_4 , який повідомив, що зазначене помідчення водія він замовив 03 грудня 2024 року в мережі інтернет в невідомої особи.

Вилучені речі можуть в подальшому мати доказове значення за кримінальним провадженням, що сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також для встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор про дату, час та місце судового засідання був належним чином у встановленому законом порядку повідомлений, у судове засідання не з`явився, надав слідчому судді заяву про розгляд клопотання за його відсутності. В заяві зазначив, що клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Володілець майна ОСОБА_4 про дату, час та місце судового засідання був належним чином у встановленому законом порядку повідомлений, у судове засідання не з`явився, про причини неявки слідчого суддю не повідомив.

Відповідно до вимог частини 1 статті 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до вимог частини 1статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання прокурора про арешт майна подане у строки, передбачені частиною 5 статті 171 КПК України.

Клопотання про арешт майна було подано до слідчого судді 30 січня 2026 року (п`ятниця) та отримано слідчим суддею 02 лютого 2026 року.

Ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 02 лютого 2025 року клопотання прокурора повернуто прокурору із встановленням строку в 72 години для усунення недоліків.

Копію ухвали прокурор отримав 03 лютого 2026 року, із даним клопотанням прокурор звернувся до суду 04 лютого 2026 року.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, висновує про наявність підстав для задоволення клопотання.

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 131КПК Українизаходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК Українивизначено, що завданням арешту майна є, зокрема, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з частиною 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій; гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з частиною 2 статті 173 КПК Українипри вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до статей 91та 98 КПК Україниможливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, оскільки воно був виявлено та вилучено на місці події, існують розумні підстави вважати, що це майно може бути предметом кримінального правопорушення, а також наявні ризики, передбачені абзацом 1 частини 1 статті 170 КПК України.

Окрім того, прокурор у клопотанні наголошує на тому, що вказане посвідчення необхідне для подальшого проведення судових експертиз.

З матеріалів кримінального провадження слідує, що посвідчення водія з серійним номером НОМЕР_1 , видане 12 грудня 2024 року ТСЦ 8041 на ім`я ОСОБА_4 , постановою дізнавача СД відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 30 січня 2026 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000025.

Отже, слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає наявності будь-яких негативних наслідків, які б переважали інтереси держави, а тому таке втручання у права та інтереси власника майна є виправданим.

Власник арештованого майна не позбавлений права звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, передбаченому абзацом 2 частини 1 статті 174 КПК України, в якому визначено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Прокурором обґрунтовано необхідність накладення арешту на вилучене майно, оскільки воно відповідає критеріям, визначеним статті 98 КПК України, може містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наявна постанова слідчого про визнання його речовими доказами, є необхідність у проведенні його огляду.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам частини 2 статті 171КПК Українита подано прокурором до суду у строк, визначений частиною 5 статті 171 КПК України.

Враховуючи викладене, з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно, що відповідає положенням частини 1 статті 170 КПК України.

Керуючись статтями 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000025 від 30 січня 2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 358 КК України задовільнити.

Накласти арешт на посвідчення водія серії НОМЕР_1 , яке було вилучено 29 січня 2026 року в ході огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 , яке належить останньому.

Місце зберігання посвідчення водія серії НОМЕР_1 визначити за органом досудового розслідування СД ВП № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області.

Роз`яснити прокурору його відповідальність за зберігання арештованого майна.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1