Тарутинський районний суд Одеської області
Справа № 514/784/26
Провадження по справі № 1-кс/514/122/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2026 року с-ще Бессарабське

Слідчий суддя Тарутинського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , учасників судового провадження: скаржника ОСОБА_3 , розглянувши матеріали скарги депутата Болградської районої ради Одеської області ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Болградської окружної прокуратури Одеської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

В С Т А Н О В И В:

На розгляд слідчого судді Тарутинського районного суду Одеської області надійшла скарга депутата Болградської районої ради Одеської області ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Болградської окружної прокуратури Одеської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Зазначена скарга обґрунтована тим, що 06.05.2026 року депутатом ОСОБА_3 було направлено до Болградської окружної прокуратури Одеської обласної прокуратури заяву на підставі ст. 214 КПК України про кримінальне правопорушення, а саме умисне вчинення головою Бессарабської селищної ради Болградського району Одеської області ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 351, ч.1 ст. 367 КК України. Проте, до теперішнього часу відомості до ЄРДР не внесені.

Скаржник ОСОБА_3 під час судового засідання вимоги викладені у скарзі підтримав та просив задовольнити у повному обсязі.

Представник Болградської окружної прокуратури Одеської обласної прокуратури у судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України розгляд скарги проведено за відсутності представника Болградської окружної прокуратури Одеської обласної прокуратури.

Розглянувши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 2 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, одним з яких є захист особи, суспільства від кримінальних правопорушень.

Реалізація вказаного завдання здійснюється, з поміж іншого, шляхом забезпечення кожному громадянину права на звернення до уповноважених органів з заявою про вчинене кримінальне правопорушення.

Зазначене право породжує відповідний обов`язок органів досудового розслідування своєчасно відреагувати на такі звернення у передбачений законом спосіб, тобто відповідно до встановленої процесуальним законом процедури.

В силу ч. 1 ст. 9 КПК на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК слідчий у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Згідно з положеннями ч.2 зазначеної статті досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Відповідно до положень статей 7, 9 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження. Під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою.

Відповідно до положень ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених кримінальним процесуальним законом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оцінені судом відповідно до ст. 94 КПК України.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підставі його ухвалення.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, серед іншого, до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Аналогічні положення містяться в п. 2 Розділу II «Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженого Наказом Генерального прокурора №298 від 30.06.2020, відповідно до якого відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, суд зазначає, що внесенню відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування має передувати діяльність, спрямована на перевірку заяви чи повідомлення задля встановлення обставин, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки чинне кримінальне процесуальне законодавство дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень саме про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Зазначені вимоги законодавчих актів знайшли своє відтворення в правовій позиції, викладеній в постанові колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 02.02.2023 у справі №347/1400/18 (провадження №51-2890км22), відповідно до якої слідчий (прокурор) після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР; таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по батькові (найменування) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Аналогічна позиція міститься також в п.п. 35-36 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 (справа №818/1526/18), в якій Верховний Суд дійшов висновку про те, що у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Частиною 1 ст. 2 КК України передбачено, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Відповідно до ст.11 КК України злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Обов`язковими елементами складу будь-якого злочину є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про те, що дії (бездіяльність), які оцінюються, не є злочином.

Системний аналіз положень наведених норм законодавства свідчить про те, що підставами для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, підтверджують реальність конкретної події злочину, яка має бути очевидною і не викликати сумнівів. Тобто сама заява (повідомлення) про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей до ЄРДР та для початку досудового розслідування і вказана заява (повідомлення) має містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

До того ж підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Так, частиною 1 статті 367 КК України передбачена кримінальна відповідальність за службову недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило істотну шкоду охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб.

Обов`язковими ознаками складу вказаного кримінального правопорушення є неналежне виконання службових обов`язків, настання істотної шкоди, а також причинний зв`язок між діями чи бездіяльністю службової особи та відповідними наслідками.

Ч.1 ст.351КК України передбачена кримінальна відповідальність за невиконання службовою особою законних вимог депутата місцевої ради.

При цьому сама по собі незгода із належністю чи своєчасністю вжитих заходів щодо захисту інтересів територіальної громади не свідчить про наявність у діях посадової особи ознак службової недбалості чи перешкоджання діяльності депутата місцевої ради.

Як убачається зі змісту депутатського звернення від 06.05.2026 року, заявник фактично висловлює незгоду із діями голови Бессарабської селищної ради щодо не звернення до суду із позовом про витребування земельної ділянки та надають власну оцінку належності виконання ним службових повноважень, однак наведені у зверненні обставини самі по собі не містять достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про наявність у діях усіх обов`язкових ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України.

За таких обставин саме по собі посилання заявника на несвоєчасне, на його думку, звернення посадової особи до суду не свідчить про наявність у його діях ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 351, ч.1 ст.367 КК України.

За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку про те, що подане депутатське звернення не містить достатніх відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а тому відсутні передбачені законом підстави для зобов`язання уповноважених осіб органу досудового розслідування внести відповідні відомості до ЄРДР. Таким чином у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 303, 306, 307, 309, ч.2 ст. 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу депутата Болградської районої ради Одеської області ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Болградської окружної прокуратури Одеської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до ЄРДР - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1