19.01.2026 Справа № 756/541/26
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 756/541/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.01.2026 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0000004 від 21.01.2025 за ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 367 КК України - слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

До провадження слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0000004 від 21.01.2025 - слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про арешт майна.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням день та час, але не пізніше грудня 2024 року у начальника відділу інженерного супроводження та технічного нагляду управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» ОСОБА_5 , заступника начальника управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» ОСОБА_6 та директора ПП «Ріалбуд» ОСОБА_7 , виник спільний злочинний умисел, спрямований на розтрату ввірених бюджетних коштів місцевого бюджету, під час здійснення робіт на об`єкті «Реконструкція парку відпочинку в урочищі «Наталка» на користь ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Так, 22.10.2024 на офіційному загальнодержавному веб-порталі державних закупівель https://prozorro.gov.ua/, КО «Київзеленбуд» опубліковано оголошення про проведення процедури закупівлі за бюджетні кошти UA-2024-10-09-009992-a, предметом якої визначено «Реконструкція парку відпочинку в урочищі «Наталка» в Оболонському районі» (ДК 021:2015: 45454000-4 Реконструкція).

За результатами проведення процедури закупівлі з ідентифікатором UA-2024-10-09-009992-a, 18.11.2024 між замовником КО «Київзеленбуд» в особі заступника начальника управління капітальних вкладень ОСОБА_6 та підрядником приватним підприємством «Ріалбуд» () в особі ОСОБА_7 , укладено договір підряду №217/11 «Реконструкція парку відпочинку в урочищі «Наталка» в Оболонському районі» на виконання робіт, вартість яких визначено в сумі 20 880 000, 00 грн. з урахуванням ПДВ.

За результатами укладеного вищевказаного договору, начальник відділу інженерного супроводження та технічного нагляду управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» ОСОБА_5 ознайомився з додатками до вказаного договору, а саме додатком №1 Календарний графік виконання робіт, додатком №2 Договірною ціною з кошторисними розрахунками, додатком №3 Дефектним актом, додатком №4 Зведеним кошторисним розрахунком інвесторської документації, додатком №5 експертним звітом тобто, останній був обізнаним про перелік та види робіт.

Реалізуючи свій злочинний умисел, начальник відділу інженерного супроводження та технічного нагляду управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою із заступником начальника управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» ОСОБА_6 та директором ПП «Ріалбуд» ОСОБА_7 , з метою розтрати грошових коштів місцевого бюджету, розробили злочинний план, відповідно до якого ОСОБА_7 мав посприяти у вчиненні кримінального правопорушення шляхом надання засобів вчинення кримінального правопорушення, а саме скласти завідомо неправдиві офіційні документи, акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, з відомостями щодо виконання переліку робіт, які фактично не будуть виконані, після чого видати вищезазначені завідомо неправдиві офіційні документи для погодження ОСОБА_5 , який в свою чергу мав посприяти у вчиненні кримінального правопорушення шляхом надання засобів вчинення кримінального правопорушення, а саме внести до вказаних актів за формою КБ-2в завідомо неправдивих відомостей, щодо погодження, переліку виконаних будівельних робіт які по факту не будуть виконуватись шляхом їх підписання та в подальшому передати для погодження ОСОБА_6 який в свою чергу мав прийняти вказані акти за формою КБ-2в внести до них завідомо неправдиві відомості щодо погодження виконаних будівельних робіт які по факту не будуть виконуватись шляхом їх підписання та в подальшому передати уповноваженій особі КО «Київзеленбуд» для формування документів для здійснення оплати за виконані роботи на рахунок ПП «Ріалбуд».

Так, начальник відділу інженерного супроводження та технічного нагляду управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд» ОСОБА_5 будучи службовою особою, діючи умисно, відповідно до розробленого злочинного плану, в порушення посадової інструкції начальника відділу інженерного супроводження та технічного нагляду управління капітальних вкладень КО «Київзеленбуд», наказу КО «Київзеленбуд» №199 від 22.11.2024, перебуваючи в невстановленому досудовим розслідуванням місці, в невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 27.12.2024, отримав від директора ПП «Ріалбуд» ОСОБА_7 вже підписані останнім офіційні документи, а саме акт №1 приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за грудень 2024 року від 23.12.2025 до договору №217/11 від 18.11.2024 та акт №1/2 приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за грудень 2024 року від 25.12.2025 до договору №217/11 від 18.11.2024, з відомостями щодо виконання ПП «Ріалбуд» будівельних робіт на загальну суму 1 003 671,75 грн (з урахуванням ПДВ), що не відповідало дійсності, так як зазначені роботи фактично не виконувались, про що ОСОБА_5 був обізнаний так як здійснював за вказаним об`єктом технічних нагляд за виконанням будівельних робіт, після чого вказані документи підписав засвідчивши проведення будівельних робіт в переліку відповідно до актів КБ-2в, тим самим вніс до офіційних документів завідомо недостовірні відомості.

В подальшому, ОСОБА_5 продовжуючи реалізацію злочинного плану, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Кудрявська 23, в невстановлений досудовим розслідуванням день та час, але не пізніше 25.12.2024, передав ОСОБА_6 для погодження, підписання та подальшої оплати виконання робіт акт №1 приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за грудень 2024 року від 23.12.2025 до договору №217/11 від 18.11.2024 та акт №1/2 приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за грудень 2024 року від 25.12.2025 до договору №217/11 від 18.11.2024 з внесеними до них раніше недостовірними відомостями.

Так, 27.12.2024 на підставі платіжної інструкції №4 від 23.12.2024 (складеної за актом №1 приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за грудень 2024 року від 23.12.2025 до договору №217/11 від 18.11.2024) з рахунку № НОМЕР_1 відкритого КО «Київзеленбуд» в державній казначейській службі України, на рахунок ПП «Ріалбуд» відкритий в АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_2 , здійснено перерахування грошових коштів на у сумі 393 784,25грн, з яких в результаті злочинних дій ОСОБА_5 бюджету міста Києва завдано збитку в сумі 103 960,43 грн з урахуванням ПДВ.

Окрім того 27.12.2024 на підставі платіжної інструкції №20 від 26.12.2024 (складеної за актом №1/2 приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в) за грудень 2024 року від 25.12.2025 до договору №217/11 від 18.11.2024) з рахунку № НОМЕР_1 відкритого КО «Київзеленбуд» в державній казначейській службі України, на рахунок ПП «Ріалбуд» відкритий в АТ КБ «Приват Банк» № НОМЕР_2 здійснено перерахування грошових коштів у сумі 1 812 652,43 грн, з яких в результаті злочинних дій ОСОБА_5 бюджету міста Києва завдано збитку в сумі 899 711,32 грн з урахуванням ПДВ.

Отже, ОСОБА_5 своїми злочинними діями, вчиненими за попередньою змовою групою осіб, з прямим умислом, корисливим мотивом, зловживаючи своїм службовим становищем спричинив збитків на загальну суму 1 003 671,75 грн з урахуванням ПДВ., яка в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення та відповідно до примітки 4 статті 185 КК України, являється особливо великим розміром.

В результаті злочинних дій ОСОБА_5 бюджету міста Києва в загальному завдано матеріального збитку на суму 1 003 671,75 грн з урахуванням ПДВ., що у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян та відповідно до примітки 4 ст. 364 КК України, являються тяжкими наслідками.

07.01.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що підозрюваному ОСОБА_5 на праві приватної власності належить:

- автомобіль марки «KIA» модель «SORENTO» білого кольору 2011 року випуску (номер кузова: НОМЕР_3 , д.н.з. НОМЕР_4 ).

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, санкція якого передбачає покарання у виді конфіскації майна, а тому з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання, на переконання слідчого, відповідно до вимог ст. 170 КПК України існують достатні підстави для накладення арешту на майно, оскільки незастосування арешту може призвести до його реалізації з метою недопущення його можливої конфіскації.

З метою забезпечення арешту майна, яке не має статусу тимчасово вилученого, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України клопотання розглядається без повідомлення власника майна, оскільки наявні ризики відчуження на користь третіх осіб рухомого майна.

Разом з тим, оскільки згідно вимог ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, розгляд вказаного клопотання без виклику сторони захисту жодним чином не буде порушувати права підозрюваного чи інших осіб.

В судове засідання слідчий та прокурор не з`явилися. До суду надійшли заяви прокурора ОСОБА_8 та слідчого ОСОБА_3 , кожного окремо, в яких останні просять розглядати клопотання за їх відсутності, клопотання підтримують та просять його задовольнити в повному обсязі.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено, що неприбуття учасників судового розгляду у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до положень ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації особою, яка подала клопотання, її процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи у суді, ураховуючи, що підстав для визнання явки представника сторони обвинувачення обов`язковою не має, вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності осіб, що не з`явились.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000004 від 21.01.2025 за підозрою, серед інших, ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України.

Майнові права захищаються в Україні, як Конституцією, так і іншими нормативно-правовими актами. Зокрема частинами 1 і 5 статті 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Разом з цим, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170, ч. 5 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання. Такий арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених КК України, може призначити покарання у виді конфіскації майна.

07.01.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, при цьому санкція ч. 5 ст. 191 КК України передбачає додаткове покарання у виді конфіскації майна.

Статтею 59 КК України покарання у виді конфіскації майна полягає в примусовому безоплатному вилученні у власність держави всього або частини майна, яке є власністю засудженого.

Відповідно до реєстраційних карток транспортного засобу:

- автомобіль марки «KIA» модель «SORENTO» білого кольору 2011 року випуску (номер кузова: НОМЕР_3 , д.н.з. НОМЕР_4 ),

на праві власності належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_5 ).

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, у разі постановлення обвинувального вироку стосовно ОСОБА_5 може бути конфісковано, оскільки на праві власності належить підозрюваному, а тому враховуючи, що слідчим доведено існування ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, наявні підстави для накладення арешту на вказане майно з тимчасовим позбавленням права на розпорядження та відчуження майна будь-кому і будь-яким чином з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Втручання держави в право на мирне володіння майном в даному випадку є виправданим, оскільки, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, здійснюється на підставі закону з метою задоволення суспільного інтересу та з дотриманням принципів пропорційності та справедливої рівноваги.

За таких обставин, враховуючи, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження, а також враховуючи, що обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статтями 98, 100, 107, 131, 132, 171-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого у кримінальному провадженні №0000004 від 21.01.2025 за ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 367 КК України - слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно підозрюваного у кримінальному провадженні №0000004 від 21.01.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

- автомобіль марки «KIA» модель «SORENTO» білого кольору 2011 року випуску (номер кузова: НОМЕР_3 , д.н.з. НОМЕР_4 ).

Заборонити відчуження та розпоряджання будь-кому і будь-яким чином вказаним майном.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1