15.03.2026 Справа № 756/4296/26
Справа № 756/4296/26
№ 1-кс/756/866/26
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2026 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судовогозасідання ОСОБА_2 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

провівши судове засідання у кримінальному провадженні № 0000520 від 13.03.2026 р. стосовно: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Києві, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, підозрюваний у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.309 КК України, -

УСТАНОВИЛА:

1.Зміст поданого клопотання

1.1. 14 березня 2026 року до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , поданого у межах кримінального провадження, яке внесене 13.03.2026 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000520, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України. Клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .

1.2. У клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб із визначенням заставиу розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, у зв`язку із наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1. У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та зазначив, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим, і відповідає меті такого заходу, тому просив суд його задовольнити.

Також прокурор стверджував, що під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1ст. 177 КПК України, що свідчить про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2.2. Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та зазначив, що дії ОСОБА_3 не мали умисного характеру, оскільки останній використовував листя рослини у медичних цілях. Водночас, обгрунтованість підозри не заперечував, зауважив на наявність міцних соціальних зв`язків підозрюваного, а саме постійного місця проживання, наявність цивільної дружини, неофіційного працевлаштування офіціантом в ресторані "Песто", важкого стану здоров`я матері. На підтвердження наведеного надав: довідку про реєстрацію місця проживання, свідоцтво про народження ОСОБА_3 , копію паспорту матері підозрюваного - ОСОБА_8 , консультативний висновок "Люксоптика" ОСОБА_8 , копію паспорту цивільної дружини підозрюваного ОСОБА_9 , копію договору оренди квартири.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав думку захисника, причетність до події не заперечував.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, моти з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.Мотиви та оцінка слідчого судді

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення. До них, згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, віднесені також запобіжні заходи.

Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначенийглавою 18 КПК України.

Згідно з ч. 1ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

Частина 3ст. 176 КПК України встановлює, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого

підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності інші обставини, перелік яких визначено ч. 1ст. 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченимстаттею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбаченихчастинами шостою тавосьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з положеннямист. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать (1) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбаченихстаттею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна підсумувати, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу слідчому судді необхідно перевірити:

1) чи набула особа статусу підозрюваного?

2) чи наявна обґрунтована підозра у вчиненні такою особою кримінального правопорушення?

3) чи наявні ризики, передбаченіст. 177 КПК України?

4) чи наявні інші обставини, які враховуються при обранні запобіжного заходу, передбаченіст. 178 КПК України?

5) чи можливо застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту та чи наявні відомості на переконання того, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам кримінального провадження?

6) які обов`язки, визначені ч. 5ст. 194 КПК України, необхідно покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави?

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши пояснення прокурора, слідча суддя, надаючи відповіді на вказані питання, доходить таких висновків.

3.1. Щодо набуття статусу підозрюваного

Запобіжний захід на стадії досудового розслідування може застосовуватися тільки до особи, яка має статус підозрюваного.

Відповідно до ч. 1ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченомуст. ст. 76-279 КПК України, повідомлено про підозру та особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

Як встановлено слідчою суддею, 14 березня 2026 року письмове повідомлення про підозру було вручено ОСОБА_3 , про що в матеріалах, долучених до клопотання, міститься письмова розписка останнього про його отримання.

Отже, відповідно до вимогст. 42 КПК України, ОСОБА_3 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

3.2. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Відповідно до положень ч. 2ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, з усталеної практики ЄСПЛ вбачається, що існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які змогли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. При цьому, факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як і ті, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності переконання «поза розумним сумнівом» щодо вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна ґрунтуватись на об`єктивних фактах, встановлених на підставі наданих стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, слідчій судді необхідно з`ясувати, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_3 міг вчинити саме інкриміноване йому кримінальне правопорушення. При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація конкретних діянь здійснюється судом під час розгляду справи по суті.

Як вбачається з клопотання та доданих до нього матеріалів, в межах цього кримінального провадження ОСОБА_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3ст. 309 КК України, а саме незаконне виробництво, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів без мети збуту в особливо великих розмірах.

Зі змісту клопотання та доданих до нього матеріалів, встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час та день але не пізніше ніж 12.03.2026 р. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи в порушення ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» від 15.02.1995, згідно якого обіг наркотичного засобу - листя (подрібнене чи ціле) рослини Mitragyna speciosa (Кратом (kratom, ketum, biak) обмежено, з метою незаконного придбання та зберігання наркотичного засобу без мети збуту, знаходився за невстановленою адресою, де у нього виник злочинний протиправний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання наркотичного засобу у особливо великих розмірах без мети збуту.

Реалізуючи свій злочинний протиправний умисел, ОСОБА_3 , близько 14 год. 15 хв. 12.03.2026 р., перебуваючи за адресою фактичного проживання, тобто у кв. АДРЕСА_3 , використовуючи всесвітню мережу «Інтернет», за допомогою свого мобільного телефону, зайшов у кросплатформенний месенджер «Телеграм», де в телеграм-каналі «Кратом», у невстановленої особи замовив наркотичний засіб, обіг якого обмежено - листя рослини Mitragyna speciosa (Кратом (kratom, ketum, biak). Після чого, ОСОБА_3 за допомогою реквізитів у чат-боті « ІНФОРМАЦІЯ_2 », перевів власні грошові кошти у розмірі 2 850 (дві тисячі вісімсот п`ятдесят) гривень на рахунок вказаного інтернет-магазину. В свою чергу, невстановлена особа, через кросплатформенний месенджер «Телеграм» повідомила ОСОБА_3 про те, що на його ім`я оформлено поштове відправлення № 20 4513 8937 8043 у ТОВ «Нова пошта», в якому знаходиться наркотичний засіб, обіг якого обмежено - листя (подрібнене чи ціле) рослини Mitragyna speciosa (Кратом (kratom, ketum, biak).

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний протиправний умисел, ОСОБА_3 , до 18 год. 00 хв. 13.03.2026 р., забрав з відділення ТОВ «Нова Пошта» № 242, що розташований за адресою: м. Київ, вул. Автозаводська, 29, поштове відправлення № 20 4513 8937 8043, в якому знаходились три зіп-пакети чорного кольору з написом «Minature Henna» із пазовою застібкою із вмістом наркотичного засобу, обіг якого обмежено - листя (подрібнене чи ціле) рослини Mitragyna speciosa (Кратом (kratom, ketum, biak), тим самим незаконно придбав та почав зберігати наркотичний засіб, обіг якого обмежено, у особливо великих розмірах, без мети збуту.

У подальшому, 13.03.2026 р., приблизно о 18 год. 00 хв., ОСОБА_3 , який перебував за адресою: м. Київ, вул. Автозаводська, 29-А, був зупинений працівниками поліції та на запитання щодо наявності речовин, обіг яких обмежений або заборонений, останній повідомив, що має. В подальшому, під час особистого обшуку проведеного у порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_3 добровільно надав для вилучення три зіп-пакета чорного кольору з написом

«Minature Henna» із пазовою застібкою із вмістом наркотичного засобу, обіг якого обмежено - листя (подрібнене чи ціле) рослини Mitragyna speciosa (Кратом (kratom, ketum, biak), тим самим незаконно придбав та зберігав наркотичний засіб, обіг якого обмежено у особливо великих розмірах, без мети збуту.

Досудовим розслідуванням встановлено, що надана на дослідження речовина зеленого кольору є наркотичним засобом, обіг якого обмежено - подрібненим листям рослини Mitragyna speciosa (Кратом (kratom, ketum, biak). Маса в перерахунку на висушену речовину, становить 86,23 г, 87,9г, 87,66 г, загалом 261,79 г.

Таким чином, ОСОБА_3 підозрюється у незаконному виробництві, виготовленні, придбанні, зберіганні, перевезенні чи пересиланні наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів без мети збуту в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Підсумовуючи, слідча суддя вважає, що викладені вище обставини на даному етапі досудового розслідування з розумною достатністю та вірогідністю пов`язують підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням, оскільки для стороннього спостерігача прослідковувався б зв`язок між описаними діями та наслідками, які за версією обвинувачення полягали в незаконному виробництві, виготовленні, придбанні, зберіганні, перевезенні чи пересиланні наркотичних засобів, психотропних речовин або їх аналогів без мети збуту в особливо великих розмірах.

При цьому, відповідні обставини вчинення кримінального правопорушення, які враховані при оцінці обґрунтованості, повідомленої ОСОБА_3 , підозри, встановлені слідчою суддею на підставі таких досліджених під час досудового засідання копій документів:

- рапорту про виявлення кримінального правопорушення від 13.03.2026 р.;

- протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 13.03.2026 р.;

- висновку експерта № СЕ-19/111-26/13742-НЗПРАП від 14.03.2026 р.;

- висновку експерта № СЕ-19/111-26/13743-НЗПРАП від 14.03.2026 р.;

- протоколу огляду предмету від 14.03.2026 р.;

- протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 14.03.2026 р.;

- протоколу допиту свідка ОСОБА_11 від 14.03.2026 р.;

- протоколу допиту свідка ОСОБА_12 від 14.03.2026 р.;

Оцінивши вказані документи в їх сукупності з доводами клопотання та заслухавши учасників судового засідання, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_3 , виходячи з наданих матеріалів клопотання, слідча суддя дійшла висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3ст. 309 КК України за викладених у клопотанні обставин.

3.3.Щодо наявності ризиків

Ризики вчинення підозрюваним дій, передбачених ч. 1ст. 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення слідчим суддею обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. При цьому,КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він схильний і має реальну можливість їх здійснити у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

Сторона обвинувачення в судовому засіданні вказувала на ризики того, що підозрюваний ОСОБА_13 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні та продовжити вчиняти кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.

3.3.1. Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду

Слідча суддя вважає, що ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду є реальним, враховуючи тяжкість і характер злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , суворість можливого покарання і пов`язані із цим негативні наслідки, а також гіпотетична міра покарання за тяжкий злочин.

Відповідно до санкції ч. 3 ст. 309 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.

Також слідча суддя враховує можливість підозрюваного залишити територію України. А в контексті з тим, що 24.02.2022 російська федерація розпочала військову агресію проти України, у зв`язку з чим цього ж дня Президентом України підписаноУказ «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 за № 64/2022, який триває до тепер, і на даний час, для громадян України існує реальна можливість спрощеного режиму перетину кордону та отримання дозволу на проживання в багатьох країнах світу.

Наведені вище обставини є передумовами та можливістю для втечі підозрюваного з метою ухилення від кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду.

На думку слідчої судді, співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі за тяжкий злочин у найближчій перспективі робить цей ризик актуальним.

3.3.2.Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями23 та224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченомуст. 25 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

На думку слідчої судді, підозрюваний ОСОБА_3 з метою уникнення кримінальної відповідальності може умовляннями, погрозами переконати давати неправдиві покази щодо його причетності до вчинення у кримінального правопорушення.

3.3.3.Щодо ризику повторного вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_3 .

Посилання прокурора щодо такого ризику є формальним, оскільки жодних переконливих аргументів та доводів на підтвердження такого останній не надав, а відтак слідча суддя позбавлена можливості надати оцінку наявності вказаного ризику.

Отже, суд відхиляє цей ризик та вважає його не підтвердженим.

3.4. Щодо наявності інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України

При вирішенні питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідча суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності також існування інших обставин, передбаченихст. 178 КПК України, а саме: ОСОБА_3 має постійне місце проживання, раніше не судимий, наявні міцні соціальні зв`язки, а саме постійне місце проживання, наявна цивільна дружина, неофіційно працевлаштуований офіціантом в ресторані "Песто", важкий стан здоров`я матері. Наведене підтверджується: довідкою про реєстрацію місця проживання, свідоцтвом про народження ОСОБА_3 , копією паспорту матері підозрюваного - ОСОБА_8 , консультативним висновком "Люксоптика" ОСОБА_8 , копією паспорту цивільної дружини підозрюваного ОСОБА_9 , копією договору оренди квартири.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать про те, що у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого правопорушення, існування ризиків (пункти 1, 3 ч. 1ст. 177 КПК України) і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Отже, наявні достатні підстави для застосування запобіжного заходу такого , як - тримання під вартою, який є винятковим запобіжним заходом.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_3 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно ОСОБА_14 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Між тим, запобіжний захід не може перевішувати строку досудового розслідування, оскільки із закінченням строку досудового розслідування, кримінальне провадження має бути закритим. Тож, з метою недопущення порушень прав підозрюваного, у випадку закінчення строків досудового розслідування та не спрямування обвинувального акту до суду, слід визначити строк дії ухвали із таким застереженням.

3.5. Щодо альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповіднодо ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка станом на 01 січня 2026 року становить 3328 гривні.

При обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави, вважаю за доцільне, з урахуванням наведених обставин кримінального провадження, майнового стану підозрюваного, визначити підозрюваному мінімальну заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 66560 грн. Саме такий розмір застави буде достатнім стимулюючим засобом запобігання порушенню процесуальних обов`язків підозрюваним. При цьому, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього, що узгоджується з роз`ясненнями викладеними у листі ВССУ 04.04.2013 № 511-550/0/4-13, а саме: «Слідчому судді необхідно враховувати майновий стан підозрюваного, обвинуваченого та не допускати встановлення такого розміру застави як альтернативи триманню під вартою, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.»

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 182, 194, 309, 331, 369-372, 376, 395 КПК України, слідча суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого відділення СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб стосовно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 11.05.2026 р. включно.

Установити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 66 560 (шістдесят шість тисяч п`ятсот шістдесят) гривень 00 копійок, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_3 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_3 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_3 з`являтися за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження, а також покласти наступні обов`язки строком на 60 днів:

- не виїжджати за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про необхідність зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала підлягає негайному виконанню, а останнім днем строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є 11.05.2026 р.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

СУДДЯ ОСОБА_1