Справа № 553/4091/22
№ провадження 1-кп/646/28/2026
У Х В А Л А

15 січня 2026 року м. Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про дозвіл на затримання обвинуваченого у кримінальному провадженні № 0000551 від 21.06.2022 щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України,

У С Т А Н О В И В :

У провадженні Основ`янського районного суду міста Харкова знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000551 від 21.06.2022 щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

ОСОБА_4 обвинувачується у тому, що 20.06.2022 під час воєнного стану, оголошеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та введеного в дію Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, вчинив умисне кримінальне правопорушення проти власності за таких обставин.

20.06.2022 приблизно о 18:11 ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні супермаркету «Класс», розташованого за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, буд. 178, біля рядів з камерами зберігання особистих речей покупців, що являють собою індивідуальні ящики з прозорими дверцятами, які зачиняються на ключ.

Так, підійшовши до комірки №15, яка була зачинена на ключ, ОСОБА_4 , побачив всередині неї пакет чорного кольору з особистими речами ОСОБА_5 , в ході чого у ОСОБА_4 виник злочинний умисел на таємне викрадення вказаного майна. ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою збагатитися за рахунок чужого майна, усвідомлюючи протиправність своїх дій, оцінивши ситуацію, що склалася, пересвідчившись, що за його протиправними діями ніхто не спостерігає, взяв ключ від замку сусідньої комірки зберігання, яка була відчинена, та вставив в замкову щілину комірки №15, після чого провернув його, тим самим відчинив дверцята вказаної комірки.

Продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 взяв з вказаної комірки, тобто сховища, пакет чорного кольору, всередині якого була пляшка віскі «Jim Beam White», об`ємом 0,7л, належна ОСОБА_5 , вартістю відповідно до судової товарознавчої експертизи 577 грн. 33 коп. Після цього, ОСОБА_4 місце вчинення кримінального правопорушення покинув розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, тим самим завдавши потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду на суму 577 грн. 33 коп.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена в умовах воєнного стану.

10.05.2023 ОСОБА_6 оголошено у розшук.

Посилаючись на те, що обвинувачений переховується від суду, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки прокурор звернулася до суду з клопотаннями про надання дозволу на затримання з метою приводу та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, визначеним п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час судового розгляду зазначеного обвинувального акту встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам: переховуватися від суду; можливість незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Беручи до уваги викладене, та той факт, що застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого ОСОБА_7 не може запобігти вищевказаним ризикам, прокурор просив суд надати дозвіл на затримання ОСОБА_8 з метою обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Розглянувши клопотання та дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, з`ясувавши думку прокурора, суд приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

За положеннями частини першої ст. 188 КПК України прокурор має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частиною 4 статті 189 КПК України визначено, що підставою для задоволення даного клопотання є доведення прокурором, що зазначені в клопотанні обставини вказують на наявність підстав для тримання під вартою обвинуваченого, а також є достатні дані вважати, що обвинувачений переховується від суду та може вчинити дії, які є підставою для застосування запобіжного заходу і зазначені у статті 177 КПК України.

Як наголошує ч.1 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Встановлено, що ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, тобто вчинені 20.06.2022 крадіжки в умовах воєнного стану на суму 577, 33 грн.

Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, який набрав чинності 09 серпня 2024 року, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Пунктом 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України передбачено що, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Згідно із підпунктом 169.1.1. пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць встановлено в розмірі 2 481, 00 грн.

Таким чином, відповідно до статті 51 КУпАП (в редакції закону станом на 09 серпня 2024 року), крадіжка чужого майна вважається дрібною, якщо вартість такого майна на момент здійснення правопорушення, не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Внесені законодавцем зміни призвели до часткової декриміналізації діяння і дія Закону має зворотну дію у часі, тому скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 4 КК України кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння. Часом вчинення кримінального правопорушення визнається час вчинення особою передбаченої законом про кримінальну відповідальність дії або бездіяльності.

Частиною першою статті 5 КК України визначено, що закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість, що узгоджується із правовим висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 07.10.2024 у справі № 278/1566/21(провадження № 51-2555кмо24).

За таких обставин кримінальне провадження підлягає закриттю на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Відповідно до положень частини четвертої статті 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачених пунктами 3-4-1, 6-9 частини другої статті 131 цього Кодексу, не допускається, якщо під час кримінального провадження втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, крім випадків накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання, оскільки на момент звернення прокурора з цим клопотанням втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , що у свою чергу з урахуванням положень ч. 4 ст. 132 КПК України виключає можливість застосування таких заходів забезпечення кримінального провадження як запобіжний захід.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 183, 188-190 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора про дозвіл на затримання з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах кримінального провадження 0000551 від 21.06.2022 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1