СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7589/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 подане у кримінальному провадженні №0003332 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва подане клопотання згідно якого, слідчим відділом Святошинського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0003332 від 14.11.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на 60 днів.

Досудовим розслідуванням встановлено, що слідчим відділом Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0003332 від 07.03.2025, у якому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, який в подальшому неодноразово безперервно продовжувався вчинив кримінальне правопорушення за наступних за наступних обставин:

Так, ОСОБА_5 04 листопада 2025 року близько 13 години 47 хвилин перебуваючи в магазині «Дніпро-М», що за адресою: вул. Зодчих, 72-А, м. Київ, який належить ТОВ «Мережа магазинів «Дніпро-М», діючи таємно, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігав, шляхом вільного доступу вилучив із полиць стелажу, що у вказаному приміщенні магазину наступний товар: акумуляторний гайковерт «Dnipro-M TW-12», артикул: 99878000, серійний номер 99878000SMT1, в кількості 1 шт., вартістю 2928 грн. (без ПДВ); акумуляторна батарея «Dnipro-M BP-122 2.0 Ar» артикул: 16058000, серійний номер 16058000NLE4, в кількості 1 шт., вартістю 440 грн. (без ПДВ); акумуляторна батарея «Dnipro-M BP-220 2 A/г», артикул: 49135000, серійний номер 49135000NLE7, в кількості 1 шт., вартістю 744 грн. (без ПДВ), після чого вийшов з вказаного приміщення магазину, не сплативши за вказані речі грошові кошти, тим самим заволодівши ними, завдавши потерпілому ТОВ «Мережа магазинів «Дніпро-М» майнову шкоду в розмірі 4 112 грн. (без ПДВ).

Таким чином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вчинив суспільно небезпечне діяння, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану.

У вчиненні даного злочину підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Жашків Черкаської області, громадянин України, українець, з середньою освітою, не одружений, не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому: 26.11.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, останній не затримувався в порядку ст. 208 КПК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про злочин від ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 ; протоколом огляду місця події від 13.11.2025, за адресою: м. Київ, вул. Зодчих, 72-А; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 ; довідкою вартості виданої ТОВ «Мережа магазинів «Дніпро-М» щодо завдання вказаному товариству майнової шкоди в розмірі 4112 грн. (без ПДВ); протоколом огляду відеозапису від 24.11.2025; протоколом огляду місця події від 17.11.2025 в ході чого вилучено документ: «Примірний договір про надання ломбардного кредиту» на якому зазначено «Специфікація до договорів 1,2 №076252029 від 04.11.2025» де предметом договору є «Гайковерт/ АКБ DNIPRO M TW-12/ВР-220; с/н-»; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками в ході якого свідок ОСОБА_8 впізнав ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Підставою застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому за погодженням з прокурором звернутися з клопотанням до суду про обрання запобіжного заходу у зв`язку з тим, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ст. 177 КПК України, а саме вчинити спроби: спроби переховування від органів досудового розслідування та суду

(п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні (п. 1 ч. 3 ст. 177 КПК України); перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України); вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України);

Відповідно до ст. 178 КПК України, при обранні запобіжного заходу повинні враховуватись: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; 6) репутація підозрюваного; 7) майновий стан підозрюваного; 8) наявність судимостей у підозрюваного; 9) дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжкого кримінального правопорушення, і за яке, згідно санкції, передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Тобто тяжкість покарання, яка загрожує підозрюваному у разі визнання судом його винуватим, вже обґрунтовує ризик того, що з метою уникнення покарання він може вчинити спробу переховування. Крім того, згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на всій території України від 24 лютого 2022 року, введений воєнний стан, який в подальшому було неодноразово продовжено та який діє по сьогоднішній день. Тобто ОСОБА_5 користуючись ситуацією в країні, має змогу переховуватися від органів досудового розслідування, зокрема, в місцях постійного проведення бойових дій або місцях непідконтрольних органам державної влади України.

Той факт, що перебуваючи не під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 може чинити спроби незаконного впливу на свідків у кримінальному провадженні, оскільки їх місце проживання підозрюваному відомо. Тобто у випадку не застосування відносно підозрюваного такого запобіжного заходу як тримання під вартою, останній у повсякденному житті може зустрічатись з свідками та чинити на останніх незаконний вплив. Також, є підстави вважати, що останній може здійснювати вплив на свідків, не лише шляхом прохань, а й залякування, примусу, погроз або застосування насильства, з метою зміни або ненадання ними викривальних показів щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу може призвести до неможливості притягнення підозрюваного до кримінальної відповідальності. Сам факт перебування підозрюваного на свободі після вчинення тяжкого кримінального правопорушення, вже буде впливати на свідків, бо буде свідчити про те, що після злочинних дій можна уникнути відповідальності і далі вести звичайне життя.

Також є підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний

ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення оскільки відповідно до ухвали Жашківського районного суду Черкаської області (справа № 693/486/24, провадження № 1-кп/693/68/25) ОСОБА_5 визнано винним у вчиненні ним кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до закладу з надання психіатричної допомоги із звичайним наглядом.

Той факт, що на теперішній час відсутні медичні застереження щодо перебування підозрюваного в умовах ДУ «Київського слідчого ізолятору».

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України до ОСОБА_5 може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав викладених у матеріалах клопотання.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтю 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 КПК України.

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи, на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину не є достанім визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду та застосування запобіжного заходу.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваної запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність вини та правильності кваліфікації дій ОСОБА_5 приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені прокурором у судовому засіданні.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваної має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Встановлено, що підозрюваний не чинить перешкод слідству, надає свідчення, що свідчить про співпрацю підозрюваного зі слідством, не переховується від слідства.

Враховуючи наведені ризики, усі, визначені ст.178 КПК України обставини в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою не викликане об`єктивною необхідністю і не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

Зазначені вище обставини, на думку слідчого судді, дають підстави вважати, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання буде співмірним з існуючими ризиками, відповідає особі підозрюваного і зможе забезпечити належне виконання останнім процесуальних обов`язків з покладенням на нього в межах строку досудового розслідування обов`язків, які визначені ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 179, 182, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 подане у кримінальному провадженні №0003332 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.11.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання строком на 2 (два) місяці, до 26.01.2026 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади усі свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва у даному кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1