Справа № 442/3099/16-к
Провадження № 1-кп/438/24/2025
УХВАЛА

17 грудня 2025 року колегія суддів Бориславського міського суду Львівської

області у складі: судді - доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні питання щодо відкриття цивільних позовів у кримінальних провадженнях, внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001802 від 17 серпня 2015 року та № 0001613 від 31 липня 2015 року

стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358 КК України,

ОСОБА_6 обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 357, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 191 КК України,

за участі сторін судового провадження запасного судді ОСОБА_7 , прокурорів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , потерпілого ОСОБА_10 (в режимі відеоконференції), потерпілої ОСОБА_11 (в режимі відеоконференції), представника потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , малого приватного підприємства «Наталі» адвоката ОСОБА_12 , обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , захисника обвинувачених ОСОБА_13 ,-

в с т а н о в и в :

У провадженні колегії суддів Бориславського міського суду Львівської області перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_6 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 357, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358 КК України, та ОСОБА_5 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч.2 ст.191, ч. 1 ст. 357, ч. 3 ст. 358 КК України.

Потерпіла ОСОБА_11 , як засновник МПП «Наталі», 29 березня 2012 року звернулась до старшого слідчого СУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_14 із позовною заявою про визнання потерпілої цивільним позивачем та про відшкодування шкоди, завданої злочином, а саме про відшкодування майнової шкоди за рахунок винних осіб на суму, що становить 1 400 000 (один мільйон чотириста тисяч) (том 8, а.с.124-125).

Крім цього, 18 червня 2010 року потерпілий ОСОБА_10 , як директор МПП «Наталі», звернувся до слідчого СУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_14 із позовною заявою про визнання МПП «Наталі» в якості цивільного позивача на суму завданої матеріальної шкоди, що становить 631 540 (шістсот тридцять одну тисячу п`ятсот сорок) гривень 12 копійок (том 8, а.с. 126-128).

04 жовтня 2010 року представник ПП «Наталі» та представник потерпілої ОСОБА_11 - ОСОБА_15 звернувся до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області із позовною заявою малого приватного підприємства «Наталі», ОСОБА_11 до приватного підприємства «Золоте зернятко», ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином (том 8, а.с.129-131).

29 жовтня 2024 року представник МПП «Наталі» ОСОБА_16 звернулась до Бориславського міського суду Львівської області до ПП «Золоте зернятко», ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок злочину (том 9 а.с.148-169).

Крім цього, 20 листопада 2025 року від представника МПП «Наталі» ОСОБА_16 до суду надійшла заява про залишення без розгляду позовної заяви МПП «Наталі» до ПП «Золоте зернятко», ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином.

У судовому засіданні представник потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та МПП «Наталі» адвокат ОСОБА_16 пояснила, оскільки позовні вимоги потерпілоїОСОБА_11 , як засновника МПП «Наталі», від 29 березня 2012 року про визнання потерпілої цивільним позивачем та позовні вимоги потерпілого ОСОБА_10 , як директор МПП «Наталі», від 18 червня 2010 року про визнання МПП «Наталі» в якості цивільного позивача слідчим СУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_14 виконані, МПП «Наталі» та потерпіла ОСОБА_11 визнані цивільними позивачами, відповідно вищезазначені позовні заяви суду не слід брати до уваги.

Просить прийняти до судового розгляду позовну заяву МПП «Наталі» до ПП «Золоте зернятко», ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок злочину, подану до суду 29 жовтня 2024 року.

Подану заяву від 20 листопада 2025 року про залишення без розгляду позовної заяви МПП «Наталі» до «Золоте зернятко», ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином підтримує повністю.

Потерпілі ОСОБА_10 та ОСОБА_11 судовому засіданні підтримали в цілому позицію свого представника ОСОБА_16 в частині прийняття до розгляду позовної заяви МПП «Наталі» до ПП «Золоте зернятко», ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок злочину, подану до суду 29 жовтня 2024 року та залишення без розгляду позовної заяви МПП «Наталі» до «Золоте зернятко», ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином від 04 жовтня 2010 року, поданої представником потерпілих ОСОБА_15 . При цьому, потерпілі ОСОБА_10 та потерпіла ОСОБА_11 не погодились із позицією представника МПП «Наталі» ОСОБА_16 щодо позовних вимог потерпілої ОСОБА_11 , як засновник МПП «Наталі», від 29 березня 2012 року на ім`я старшого слідчого СУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_14 про визнання потерпілої цивільним позивачем та про відшкодування шкоди, завданої злочином, а саме про відшкодування майнової шкоди за рахунок винних осіб на суму, що становить 1 400 000 (один мільйон чотириста тисяч) та позовних вимог потерпілого ОСОБА_10 від 18 червня 2010 року, як директора МПП «Наталі», на ім`я слідчого СУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_14 про визнання МПП «Наталі» в якості цивільного позивача на суму завданої матеріальної шкоди, що становить 631 540 (шістсот тридцять одну тисячу п`ятсот сорок) гривень 12 копійок.

Прокурор ОСОБА_9 та прокурор ОСОБА_8 у судовому засіданні пояснили, що повністю підтримують позицію потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та представника МПП «Наталі» адвоката ОСОБА_16 в частині прийняття до судового розгляду заявлених позовних вимог МПП «Наталі» до ПП «Золоте зернятко», ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок злочину, подану до суду 29 жовтня 2024 року та залишення без розгляду позовної заяви МПП «Наталі» до «Золоте зернятко», ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином від 04 жовтня 20210 року. Позовні вимоги потерпілої ОСОБА_11 , як засновника МПП «Наталі», від 29 березня 2012 року та позовні вимоги потерпілого ОСОБА_10 , як директор МПП «Наталі», від 18 червня 2010 року про відшкодування шкоди, заподіяної злочином просять залишити без руху.

Обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , захисник обвинувачених адвокат ОСОБА_13 у судовому засіданні у вирішенні щодо прийняття до судового розгляду заявлених позовних вимог МПП «Наталі» до ПП «Золоте зернятко», ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок злочину, подану до суду 29 жовтня 2024 року та залишення без розгляду позовної заяви МПП «Наталі» до «Золоте зернятко», ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином від 04 жовтня 20210 року покладаються на думку суду. Позиція представника потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та МПП «Наталі» адвоката ОСОБА_16 у судовому засіданні щодо позовних вимоги потерпілоїОСОБА_11 , як засновника МПП «Наталі», від 29 березня 2012 року та позовних вимог потерпілого ОСОБА_10 , як директор МПП «Наталі», від 18 червня 2010 року обвинуваченим та захиснику обвинувачених не зрозуміла.

Заслухавши доводи учасників судового провадження, дослідивши матеріали провадження в частині, що стосується заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства (ч.4 ст.128 КПК України). Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства (ч.5 ст.128 КПК України).

Встановлено, що під час досудового розслідування потерпілою ОСОБА_11 , як засновником МПП «Наталі», 29 березня 2012 року подано до старшого слідчого СУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_14 позовну заяву про визнання потерпілої цивільним позивачем та про відшкодування шкоди, завданої злочином, а саме про відшкодування майнової шкоди за рахунок винних осіб на суму, що становить 1 400 000 (один мільйон чотириста тисяч) (том 8, а.с.124-125).

Крім цього, під час досудового розслідування 18 червня 2010 року потерпілим ОСОБА_10 , як директором МПП «Наталі», подано до слідчого СУ ГУ МВС України у Львівській області ОСОБА_14 позовну заяву про визнання МПП «Наталі» в якості цивільного позивача на суму завданої матеріальної шкоди, що становить 631 540 (шістсот тридцять одну тисячу п`ятсот сорок) гривень 12 копійок (том 8, а.с. 126-128).

Безумовно, цивільні позивачі у кримінальних провадженнях звільняються від сплати судового збору за подання позовів про відшкодування будь-якої шкоди, завданої в результаті вчинення кримінального правопорушення, незалежно від об`єкта посягань.

Оглянувши матеріали вищезазначених позовних заяв, колегія суддів дійшла висновку, що вищезазначені позовні заяви подані з порушенням вимог ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку для усунення недоліків з таких підстав.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Зокрема, позовні заяви подані подана без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України; відсутні відомості про відповідача чи відповідачів ( відсутні - реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти). Крім цього, відповідно до вимог ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Крім цього, колегія суддів звертає увагу на протилежні позиції висловлені у судовому засіданні потерпілих ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та їх представника адвоката ОСОБА_16 щодо прийняття судом позовних вимог потерпілої ОСОБА_11 , як засновника МПП «Наталі», від 29 березня 2012 року та позовних вимог потерпілого ОСОБА_10 , як директор МПП «Наталі», від 18 червня 2010 року.

Вказані недоліки позбавляють колегію суддів можливості відкрити провадження за цією справою та призначити її до розгляду.

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку в п`ятнадцять днів з дня отримання ними ухвали для усунення недоліків, що зазначені у вказаній ухвалі.

У випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

Колегія суддів також, вважає що позовну заяву малого приватного підприємства «Наталі» в особі представника ОСОБА_17 до приватного підприємства «Золоте Зернятко», ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок злочину в частині позовних вимог про стягнення з обвинуваченої ОСОБА_6 на користь малого приватного підприємства «Наталі» ринкову вартість 6-ти металевих кіосків, які згідно накладної №1724 від 11 травня 1999 року незаконно відчужено КФХ «Лілія» слід залишити без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;Пункт 2 частини третьої статті 175 в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.20233) 3)зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В порушення даної норми представником потерпілого МПП «Наталі» у позовній заяві не зазначено обґрунтований розрахунок суми позову, що стягуються; зазначено про стягнення з обвинуваченої ОСОБА_6 на користь малого приватного підприємства «Наталі» ринкову вартість 6-ти металевих кіосків, які згідно накладної №1724 від 11 травня 1999 року незаконно відчужено КФХ «Лілія».

Колегія суддів звертає увагу, що вказана вимога має застосовуватися із урахуванням специфіки кримінального провадження та не суперечити засадам кримінального судочинства (ч. 5 ст. 128 КПК України).

Так, одночасний розгляд судом обвинувального акту й цивільного позову, з точки зору доказування, має ряд особливостей, які посилюють захист прав громадян та законних інтересів юридичних осіб, що зазнали шкоди від кримінального правопорушення, й сприяють більш швидкому та повному її відшкодуванню.

Зазначені у ст. 91 КПК України елементи предмету доказування у кримінальному провадженні тісно пов`язані із предметом доказування за позовами про відшкодування шкоди у позовному провадженні за правилами ЦПК України, та, відповідно, окремими, змістовними вимогами до оформлення позовної заяви. Це, зокрема, стосується ціни позову, обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 81 ЦПК України та ст. 92 КПК України, суд звертає увагу, що на відміну від цивільного судочинства, в якому обов`язок доказування обставин, на які посилається сторона як на підставу своїх вимог і заперечень, покладається на неї, у кримінальному провадженні доказування зазначених обставин, у тому числі, особи, яка завдала шкоди кримінальним правопорушенням, її винуватості, виду завданої кримінальним правопорушенням шкоди (майнова, моральна, фізична) та її розміру (якщо шкода має або набула характеру майнової) покладається на слідчого та прокурора, які наділені відповідними повноваженнями для його здійснення.

Безумовно, зазначені вище відомості містяться в обвинувальному акті та матеріалах кримінального провадження, зібраних стороною обвинувачення, та будуть відомі суду, який розглядає вказаний обвинувальний акт по суті за винятком ринкової вартості 6-ти металевих кіосків, які згідно накладної №1724 від 11 травня 1999 року незаконно відчужено КФХ «Лілія», яку просить представник позивача стягнути з обвинуваченої ОСОБА_6 на користь МПП «Наталі».

Крім цього, в порушення п.7 ч.3 ст.175 ЦПК України заяви не містять відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювались.

Всупереч п.п.9, 10 ч.3 ст.175 ЦПК України заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; позивачем не додано до заяви підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Щодо позовної заяви від 04 жовтня 2010 року малого приватного підприємства «Наталі», ОСОБА_11 поданої представником ПП «Наталі» та представник потерпілої ОСОБА_11 - ОСОБА_15 до приватного підприємства «Золоте зернятко», ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином слід зазначити наступне.

Як зазначено вище, 20 листопада 2025 року від представника МПП «Наталі» ОСОБА_16 до суду надійшла заява про залишення без розгляду позовної заяви МПП «Наталі» до ПП «Золоте зернятко», ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином.

Вивчивши заяву представника позивача, враховуючи, що розгляд справи по суті не розпочався, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки розгляд справи по суті ще не розпочався, заява представника позивача про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача - це форма закінчення розгляду справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія - це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви. Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації. Оскільки подання заяви про залишення позову без розгляду є правом позивача, яке не може бути обмежено судом, то заява представника позивача МПП «Наталі» підлягає задоволенню.

Щодо відкриття провадження за цивільним позовом малого приватного підприємства «Наталі» до приватного підприємства «Золоте Зернятко», ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок злочину в частині позовних вимог щодо витребування від приватного підприємства «Золоте зернятко на користь малого приватного підприємства «Наталі» нежитлового приміщення загальної площею 413,3 кв.м по вул. Богдана Хмельницького, буд 49 в м. Дрогобич Львівської області та скасування проведеної 20 серпня 2004 року державної реєстрації права власності приватного підприємства «Золоте зернятко» на нежитлове приміщення загальної площею 413,3 кв.м по вул. Богдана Хмельницького, буд.49 в м. Дрогобич Львівської області та витребування від приватного підприємства «Золоте зернятко на користь малого приватного підприємства «Наталі» обладнання для виготовлення хлібо булочних виробів, колегія суддів, розглянувши надані матеріали, прийшла до висновку, що у відкритті провадження слід відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Судова юрисдикція - це інститут права, покликаний розмежувати між собою як компетенцію різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського й адміністративного.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є предмет спору, характер спірних матеріальних правовідносин і їх суб`єктний склад. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції судів, які розглядають справи за правилами цивільного, кримінального, господарського й адміністративного судочинства. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до його відання, тобто діяти в межах установленої законом компетенції.

Згідно із ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

З тексту позовної заяви вбачається, що на думку представника позивача МПП «Наталі» адвоката ОСОБА_16 шкода завдана злочинними діями обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_5 шляхом перереєстрації на користь ПП «Золоте зернятко» належного МПП «Наталі» майна, зокрема нежитлового приміщення загальної площею 413,3 кв.м по вул. Богдана Хмельницького, буд 49 в м. Дрогобич Львівської області та обладнання для виготовлення хлібо булочних виробів.

Проте, відповідно до положень п.6 ч. 1 ст. 20 ГПК України Господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору, визнання недійсними актів, що порушують такі права, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, та спорів щодо вилучення майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, а також справи у спорах щодо майна, що є предметом забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці;

Тобто, між позивачем та відповідачем наявний спір щодо правочину, сторонами якого є юридичні особи, що відповідає ознакам спору, який підлягає розгляду в порядку господарського судочинства згідно з вищенаведеними нормами законодавства.

Згідно з п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суд своєю ухвалою відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи те, що позовна заява в частині позовних вимог щодо витребування від приватного підприємства «Золоте зернятко на користь малого приватного підприємства «Наталі» нежитлового приміщення загальної площею 413,3 кв.м по вул. Богдана Хмельницького, буд 49 в м. Дрогобич Львівської області та скасування проведеної 20 серпня 2004 року державної реєстрації права власності приватного підприємства «Золоте зернятко» на нежитлове приміщення загальної площею 413,3 кв.м по вул. Богдана Хмельницького, буд.49 в м. Дрогобич Львівської області та витребування від приватного підприємства «Золоте зернятко на користь малого приватного підприємства «Наталі» обладнання для виготовлення хлібо булочних виробів, не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, колегія суддів прийшла до висновку про необхідність відмови у відкритті у вищезазначених частинах позовних вимог провадження у справі. Окрім цього, слід роз`яснити позивачу право звернення до суду в порядку господарського судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.128 КПК України, ст.ст. 175, 185, 186, 257, 260, 261, 353 ЦПК України, колегія суддів, -

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву про відшкодування шкоди завданої злочином засновнику малого приватного підприємства «Наталі» ОСОБА_11 про відшкодування майнової шкоди за рахунок винних осіб на суму, що становить 1 400 000 (один мільйон чотириста тисяч), позовну заяву малого приватного підприємства «Наталі» в особі директора ОСОБА_10 про відшкодування майнової шкоди у розмірі 631 540 (шістсот тридцять одну тисячу п`ятсот сорок) гривень 12 копійок та позовну заяву малого приватного підприємства «Наталі» в особі представника ОСОБА_17 до приватного підприємства «Золоте Зернятко», ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок злочину в частині позовних вимог про стягнення з обвинуваченої ОСОБА_6 на користь малого приватного підприємства «Наталі» ринкову вартість 6-ти металевих кіосків, які згідно накладної №1724 від 11 травня 1999 року незаконно відчужено КФХ «Лілія» - залишити без руху, надавши позивачам строк у п`ятнадцяти днів з дня виготовлення повного тексту ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення зазначених недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачам.

Позовну заяву малого приватного підприємства «Наталі», ОСОБА_11 до приватного підприємства «Золоте зернятко», ОСОБА_6 , ОСОБА_5 про відшкодування шкоди завданої злочином залишити без розгляду.

Відмовити у відкритті провадження за цивільним позовом малого приватного підприємства «Наталі» в особі представника ОСОБА_17 до приватного підприємства «Золоте Зернятко», ОСОБА_6 про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок злочину в частині позовних вимог щодо витребування від приватного підприємства «Золоте зернятко на користь малого приватного підприємства «Наталі» нежитлового приміщення загальної площею 413,3 кв.м по вул. Богдана Хмельницького, буд 49 в м. Дрогобич Львівської області та скасування проведеної 20 серпня 2004 року державної реєстрації права власності приватного підприємства «Золоте зернятко» на нежитлове приміщення загальної площею 413,3 кв.м по вул. Богдана Хмельницького, буд.49 в м. Дрогобич Львівської області та витребування від приватного підприємства «Золоте зернятко на користь малого приватного підприємства «Наталі» обладнання для виготовлення хлібо булочних виробів на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України як такі, що не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства.

Роз`яснити позивачам про можливість звернутись із вказаними вимогами до суду у порядку господарського судочинства.

Ухвала у в частині відмови у відкритті провадження та залишення без розгляду може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня виготовлення повного тексту ухвали

В іншій частині ухвала, постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судових рішень, передбачених ч.1 ст.392 КПК України, окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, винесене за результатами судового розгляду кримінального провадження.

Повний текс ухвали складено 22 грудня 2025 року.

Суддя доповідач ОСОБА_18

Судді: ОСОБА_19

ОСОБА_20