14 жовтня 2025 року
Єдиний унікальний № 501/4625/25
Провадження № 1-кс/501/914/25
У Х В А Л А

14 жовтня 2025 року, м. Чорноморськ

Слідчий суддя Чорноморського міського суду Одеської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД ВП № 1 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000225 від 30 вересня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач звернулася до слідчого судді з клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно: довідку № 13426 від 29.09.2025 з ІНФОРМАЦІЯ_1 про проходження медичного огляду на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з позбавленням права на розпорядження та користування вищевказаним документом.

В обґрунтування клопотання дізнавач вказує, що в провадженні СД ВП № 1 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області, перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000225 від 30 вересня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Так, до ВП № 1 ОРУП № 2 надійшов рапорт від начальника СРПП ВП 1 ОРУП 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про те що, що 29 вересня 2025 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , під час перевірки документів надав довідку № 13426 від 29 вересня 2025 року з ІНФОРМАЦІЯ_4 про проходження медичного огляду, із наявними ознаками підробки, на яку дізнавач просить накласти арешт.

Дізнавач просить з метою збереження речових доказів накласти арешт на вказане майно, оскільки існують підстави вважати, що воно є доказом злочину, та необхідно запобігти можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Дізнавач про день, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, в судове засідання не прибув, надав заяву, в якій просив розглянути клопотання без його присутності, задовольнити клопотання.

Власник майна в судове засідання не прибув, заяв, клопотань не подав.

Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно зі ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна в порядку п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя повинен враховувати можливість використання майна, як доказу у кримінальному провадженні.

Частиною 3 статті 173 КПК України передбачено, що відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

Слідчий суддя встановив, що сектором дізнання Відділу поліції №1 Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеський області здійснюється досудове розслідування № 0000225 від 30 вересня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, що підтверджується відповідним витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Так, до ВП № 1 ОРУП № 2 надійшов рапорт від начальника СРПП ВП 1 ОРУП 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 про те що, що 29 вересня 2025 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , під час перевірки документів надав довідку № 13426 від 29 вересня 2025 року з ІНФОРМАЦІЯ_1 про проходження медичного огляду, із наявними ознаками підробки.

10 жовтня 2025 року ІНФОРМАЦІЯ_5 надано відповідь, що довідка № 13426 від 29 вересня 2025 року на імя ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не видавалась.

Слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання містять достатньо відомостей про те що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення; потреби досудового розслідування виправдовують втручання у право власності шляхом арешту майна; майно на яке необхідно накласти арешт може бути доказом під час судового розгляду та необхідне для проведення експертиз; ненакладення арешту на майно може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Такого висновку слідчий суддя дійшов, оскільки відомості, які містяться у наданих доказах підтверджують, що можливо було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 358 КК України. Документ, на який дізнавач просить накласти арешт, може містити сліди кримінального правопорушення, ймовірно є предметом кримінального правопорушення. Майно необхідне для проведення експертних досліджень. Перебування майна у іншої особи може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи наведене вище, клопотання необхідно задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 173, 309 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання дізнавача ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження та користування на майно, а саме на: довідку № 13426 від 29.09.2025 з ІНФОРМАЦІЯ_1 про проходження медичного огляду на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвала підлягає виконанню згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення чи з дня отримання копії ухвали, якщо її було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя