справа № 619/2710/25
провадження № 1-кп/619/391/25
УХВАЛА

29 жовтня 2025 року,

м. Дергачі,

Дергачівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2

розглянув у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000877 від 01.08.2024 за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ізюм Харківської області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Сторони кримінального провадження:

прокурор - ОСОБА_4

захисник - ОСОБА_5

обвинувачений - ОСОБА_3

Суть питання, що вирішується ухвалою.

13 травня 2025 року до Дергачівського районного суду Харківської області надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_3 за фактом скоєння злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000877 від 01.08.2025.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 14.05.2025 призначено підготовче судове засідання, під час якого не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених п.п. 1-4, 6 ч. 3 ст. 314 КПК України.

Підстав для здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні не встановлено.

Статтею 316 КПК України передбачено, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

У підготовчому судовому засіданні захисником заявлено клопотання про зменшення розміру застави обвинуваченому до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн, посилаючись на те, що ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.03.2025 ОСОБА_3 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян, що становить 181680,00 грн. Протягом усього часу ОСОБА_3 демонстрував належну процесуальну поведінку, має міцні соціальні зв`язки, що повністю виключають ризик переховування, оскільки одружений та має на утриманні двох дітей, має постійне місце проживання. У даний час є військовослужбовцем, має подяку начальника Харківської ОДА за мужність і самовідданість, відзначений почесним нагрудним знаком «Золотий хрест». Всі докази перебувають у прокурора і ризик знищити їх відсутній. Свідки повідомили, що їм нічого не відомо про факт торгівлі зброєю обвинуваченим, тому впливати на них є нелогічним. За весь час проходження служби ОСОБА_3 позитивно характеризується, до будь-якої відповідальності не притягувався. Сума застави була внесена побратимами обвинуваченого, оскільки самостійно він позбавлений можливості внести таку суму, яка я непомірною для нього. Зменшення розміру застави дозволить повернути кошти військовослужбовцям, які добровільно їх внесли.

Прокурор проти клопотання заперечує, зазначивши, що ризики, які стали підставою для обрання запобіжного заходу не зменшилися і продовжують існувати.

Вислухавши клопотання та думку присутніх осіб, суд дійшов висновку про його часткове задоволення, з огляду на таке.

Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.03.2025 ОСОБА_3 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних громадян, що становить 181680,00 грн, яка була внесена 21.03.2025 відповідно до квитанції №1.108302891.1, у результаті чого ОСОБА_3 звільнено з ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Враховуючи викладене, після внесення застави і звільнення ОСОБА_3 з-під варти вважається, що до нього застосовано запобіжний захід у виді застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається, зокрема щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України).

Положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан обвинуваченого; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу обвинуваченого; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; «професійне середовище» обвинуваченого; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

У контексті справи «Mangourasv.Spain» (рішення від 28.09.2010р., заява №12050/04)Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена, враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Отже, суд враховує, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати (за рішенням суду про звернення застави у дохід держави) утримувала обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини існування.

З огляду на положення ст. 177, 178 КПК України, вимоги ст. 182 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від суду буде достатнім стимулюючим засобом, на переконання суду, враховуючи всі обставини, які встановлені на час прийняття цього рішення: даних про особу обвинуваченого, його майнового стану, а також існування встановлених ризиків, дійшов висновку про визначення обвинуваченому застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, адже розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Такий розмір застави суд вважає є справедливим, співмірним (пропорційним), здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів та досягнення мети, з урахуванням тяжкості інкримінованого ОСОБА_3 кримінального правопорушення, не порушує його прав, а тому підстав вважати такий розмір завідомо непомірним суд не вбачає.

Керуючись ст. 27, 36, 314, 315, 316, 392 КПК України, суд

постановив:

Призначити на підставі обвинувального акта щодо обвинуваченого ОСОБА_3 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, судовий розгляд о 12 год 30 хв 06 листопада 2025 року у залі судових засідань №2 приміщення Дергачівського районного суду Харківської області.

Здійснювати судовий розгляд у відкритому судовому засіданні.

Викликати в судове засідання осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Клопотання захисника про зменшення розміру застави задовольнити частково.

Зменшити розмір застави, визначений ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.03.2025 та визначити суму застави у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90840,00 грн (дев`яносто тисяч вісімсот сорок гривень).

Процесуальні обов`язки, покладені на обвинуваченого ОСОБА_3 згідно з ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.03.2025 - залишити без змін.

Частину застави в сумі 90840,00 грн (дев`яносто тисяч вісімсот сорок гривень), внесену за ОСОБА_3 згідно з ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 20.03.2025 (справа №619/356/25), повернути заставодавцю ОСОБА_6 (квитанція до платіжної інструкції на переказ готівки №1.108302891.1 від 21.03.2025, Приватбанк).

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя ОСОБА_1