Справа № 308/2714/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2026 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому в залі судових засідань Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_4 від участі у розгляді заяви про відвід дізнавача сектору Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000715 від 06.10.2023 з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_4 перебувають матеріали заяви про відвід дізнавача сектору Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000715 від 06.10.2023 з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України.

Другого лютого 2026 року від ОСОБА_3 надійшла заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 від розгляду вищезазначеної заяви про відвід дізнавача.

Заява обґрунтована тим, що ОСОБА_3 є учасником кримінального провадження в розумінні п. 25 ч. 1 ст. 3 КПК України, адже саме вона звернулася із заявою про вчинення кримінального правопорушення, за результатами розгляду якої відповідні відомості були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000715 від 06.10.2023. На переконання заявниці, при визначенні слідчого судді для розгляду заяви про відвід дізнавача ОСОБА_5 було порушено вимоги ч. 3 ст. 35 КПК України, позаяк заява була розподілена раніше визначеному складу суду, а тому, на її думку, порушений принцип випадковості. Крім того, у заяві про відвід заявниця покликається на юридичну неспроможність Положення про автоматизовану систему документообігу суду, адже таке затверджено Радою суддів України, яка має виключно представницькі та консультативні функції та не наділена правом нормотворення у сфері кримінального процесу та визначення складу суду.

Учасники кримінального провадження, будучи належним чином повідомленими про час, дату та місце розгляду заявленого слідчому судді відводу, у судове засідання не з`явилися, заяв про розгляд у їх відсутності чи про відкладення розгляду не подали, у зв`язку з чим суд розглянув подану заяву про відвід у їх відсутності.

Дослідивши заяву про відвід та матеріали в межах поданої заяви, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст. 9 Конституції України кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права (ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. 75, 76 КПК України.

Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (ч. 1 ст. 75 КПК України).

Згідно з ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 80 КПК України, саме за наявності підстав, визначених КПК України, може бути заявлено вмотивований відвід/самовідвід.

За приписами ст. 35 КПК України, у суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), що забезпечують, зокрема: 1) об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді; 2) визначення присяжних для судового розгляду з числа осіб, які внесені до списку присяжних; 3) надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду матеріалів кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом; 4) реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху; 5) участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Матеріали кримінального провадження, скарги, заяви, клопотання та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, яка здійснюється працівниками апарату відповідного суду в день надходження таких матеріалів. До Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в обов`язковому порядку вносяться: дата надходження матеріалів, скарги, клопотання, заяви або іншого процесуального документа, прізвище особи, стосовно якої подані документи, та їх суть, прізвище (найменування) особи (органу), від якої (якого) надійшли документи, ім`я та по батькові, прізвище працівника апарату суду, який здійснив реєстрацію, інформація про рух судових документів, дані про суддю, який здійснював судове провадження, та інші дані, передбачені Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Відповідно до ч. 3 ст. 35 КПК України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Згідно з ч. 12 ст. 35 КПК України, особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Однак, відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України.

Вища рада правосуддя прийняла рішення відтермінувати набрання чинності нормами розділу IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а саме норм Положення, які стосуються визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ, які мали набрати чинності з 1 березня 2023 року. Вища рада правосуддя вирішила відтермінувати набрання чинності вказаними нормами до внесення змін до Положення про ЄСІТС та доопрацювання програмного забезпечення автоматизованої системи документообігу суду (https://hcj.gov.ua/news/nabrannya-chynnosti-zminamy-do-polozhennya-pro-yesits-vidterminovano).

На даний час Вищою радою правосуддя та на веб-порталі судової влади України (https://dsa.court.gov.ua/dsa/pres-centr/general/1188679/) опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, до набрання чинності змінами до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (в частині визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ), автоматизований розподіл судових справ здійснюється у порядку, визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Відповідно до п. 2.3.4. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішення Ради суддів України від 11 листопада 2024 року № 39 (далі Положення), автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами:

1) із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження та відповідну спеціалізацію (за наявності) щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу;

2) для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження;

3) із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості.

Принцип випадковості закладений в алгоритм роботи автоматизованої системи документообігу суду і він застосовується кожного разу, коли здійснюється автоматизований розподіл справи.

Коефіцієнт навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи розраховується за відповідною формулою.

Обрання судді за випадковим числом здійснюється відповідно до коефіцієнту навантаження судді на момент автоматизованого розподілу судової справи.

Здійснення автоматизованого розподілу судових справ без урахування правил, зазначених у підпункті 2.3.4 пункту 2.3 Положення, не допускається.

З вищезазначеного вбачається, що автоматизований розподіл судових справ здійснюється не працівником суду чи іншою посадовою особою, а відповідною автоматизованою системою документообігу суду, тобто автоматично. При цьому система документообігу суду враховує всі передбачені діючим законодавством необхідні дані для проведення такого розподілу справ. Втручання в роботу такої системи є протизаконним.

Згідно з п. 2.3.1. Положення, розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Відповідно до підпункту 2.3.39 пункту 2.3. Положення, клопотання (подання, скарги), які надійшли в межах одного кримінального провадження (за номером ЄРДР), передаються раніше визначеному судді, судді-доповідачу, якщо інший порядок не визначений зборами суддів.

Таким чином, за загальним правилом клопотання в межах одного кримінального провадження розглядаються раніше визначеним слідчим суддею, якщо інший порядок не визначений зборами суддів.

Системний аналіз викладеного правового регулювання дозволяє стверджувати про те, що клопотання, заяви в межах одного кримінального провадження, передаються раніше визначеному слідчому судді. Між тим, якщо автоматизований розподіл клопотань відносно раніше визначеного слідчого судді не проводиться, тоді відповідне клопотання, заява передається тому слідчому судді, у провадженні якого вже перебувало клопотання в цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Частиною 2 статті 81 КПК України визначено, що усі інші відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює.

Відповідно до відомостей АСДС «Д-3», у провадженні слідчого судді ОСОБА_4 вже перебували на розгляді клопотання (подання, скарги) в межах кримінального провадження № 0000715 від 06.10.2023, у зв`язку з цим, враховуючи положення статті 81 КПК України, заява про відвід дізнавача сектору дізнання Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_5 повинна бути передана на розгляд саме слідчому судді ОСОБА_4 , тобто визначення судді для розгляду поданого заявницею ОСОБА_3 клопотання здійснено з дотриманням встановленого порядку на підставі протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду.

За таких обставин, слід констатувати, що визначення слідчого судді для розгляду заяви про відвід дізнавача було здійснено автоматизованою системою документообігу суду з дотриманням порядку визначення слідчого судді для розгляду справи та з урахуванням норм, встановлених Положенням по автоматизовану систему документообігу суду, а тому порядок визначення слідчого судді для розгляду вищевказаного клопотання, встановлений ст. 35 КПК України, в даному випадку порушений не був.

Водночас, не знайшли свого підтвердження і доводи заявниці про юридичну неспроможність та нікчемність Положення про автоматизовану систему документообігу суду та процедури здійснення розподілу справ між суддями, адже встановлений Положенням діючий порядок розподілу справ спричинений здійсненням уповноваженими органами держави організаційних заходів, спрямованих на запровадження та повноцінне функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

На підставі наведеного суд дійшов висновку про відсутність підстав для відводу слідчого судді ОСОБА_4 , у зв`язку з чим у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви про відвід слідчого судді відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1