Провадження № 1-кс/466/3194/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2025 року м. Львів

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , представника заявника, адвоката ОСОБА_3 розглянувши скаргу ОСОБА_4 в інтересах ТзОВ «Реалті Офіс» на бездіяльність уповноваженої особи Львівського ТУ НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 05.11.2025 про кримінальне правопорушення та зобов`язання до вчинення дій

встановив:

18.11.2025 року ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова зі скаргою в інтересах ТзОВ «Реалті Офіс» на бездіяльність уповноваженої особи Львівського ТУ НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 05.11.2025 про кримінальне правопорушення та зобов`язання до вчинення дій.

В обґрунтування скарги зіслався на те, що 05.11.2025 року скаржником разом із іншим заявником ( ОСОБА_5 ) засобами електронного поштового зв`язку на адресу Львівського ТУ НАБУ (lviv @ nabu та povidomlennia _ zvernennia @ nabu . gov . ua . gov . ua ) була скерована колективна заява про вчинення кримінального правопорушення суддями Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Однак, станом на даний час жодних відомостей до ЄРДР не внесено, а досудове розслідування не розпочате.

Так, в заяві про вчинення кримінального правопорушення ними були викладені усі обставини, які свідчать про наявність в діях вказаних вище осіб ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364 КК України (зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб), ч. 1 ст. 368 КК України (прийняття пропозиції, обіцянки або одержання службовою особою неправомірної вигоди, а так само прохання надати таку вигоду для себе чи третьої особи за вчинення чи невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає неправомірну вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища), ч. 3 ст. 369 КК України (пропозиція, обіцянка або надання неправомірної вигоди службовій особі), ч. 2 ст. 369-2 КК України (зловживання впливом).

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Незважаючи на зазначені імперативні норми КПК України, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за даною заявою внесені не були, а розслідування не розпочате.

Як вбачається зі змісту поданої заяви (повідомлення), в ній були детально викладені обставини, які можуть свідчити про вчинення конкретного кримінального правопорушення, і дана заява містить усі відомості, необхідні для внесення даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно із ч. 5 ст. 214 КПК України та Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженим наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 року.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 розділу II Положення відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, згідно із п.п. 7 п. 2 розділу II вказаного Положення до Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення.

Аналіз вищезазначених положень закону України, а також Положення дає підстави для висновку, що чинні процесуальні норми законодавства не передбачають для слідчого чи прокурора іншої альтернативи, ніж невідкладне внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, відповідальними службовими особами Львівського ТУ НАБУ, всупереч вимогам чинного законодавства, була допущена бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР протягом 24 годин після отримання відповідної заяви та у ненаданні заявнику витягу з ЄРДР через 24 години з моменту внесення таких відомостей, що свідчить про невиконання ними обов`язків, покладених на них КПК України.

У зв`язку із вищенаведеним, просить суд на підставі ч.1-4 ст.214 КПК України постановити ухвалу про зобов`язання уповноваженої особи внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 05.11.2025 про кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні в режимі відеоконференції представник заявника, адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримала з підстав, зазначених у ній, просила таку задовольнити.

У судове засідання представник Львівського ТУ НАБУ не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про місце, дату та час судового засідання.

Відповідно до ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Заслухавши думку представника заявника, дослідивши скаргу та долучені до неї матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до долученої до скарги колективної заяви ОСОБА_5 та ТзОВ «Реалті Офіс» в особі директора ОСОБА_4 від 05.11.2025 року, які відповідно до вимог чинного законодавства, звернулися із вказаною заявою до ДБР, Львівського ТУ НАБУ в порядку ст. 214 КПК України про внесення до ЄРДР відомостей щодо обставин, які вказують на вчинення суддями Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Станом на дату звернення до суду з даною скаргою, заявнику не надходило жодної письмової відповіді від уповноважених осіб щодо внесення відомостей за його заявою про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Отже бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, настає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення та отримання такої заяви слідчим.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Офісом Генерального прокурора.

Частина п`ята ст.214 КПК України конкретизує зміст таких відомостей, вказуючи, що вони обов`язково повинні містити, зокрема: короткий зміст обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення, тощо.

Незважаючи на те, що ст.214 КПК України прямо не передбачено проведення перевірки щодо змісту заяви, виходячи з положень ч.5 ст.214 КПК України, викладені обставини таких відомостей мають бути піддані оцінці.

Повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомленнях потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Оскільки КПК України надана можливість оскаржити дії прокурора/слідчого, то у слідчого судді виникають повноваження щодо перевірки правильності висновку прокурора в результаті такої оцінки.

Вказане відповідає основним положенням цього Кодексу, зокрема п.18 ст.3 КПК України (визначення основних термінів Кодексу), відповідно до якого, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю з дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Крім того, відповідно до ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

У даному контексті варто враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Зі змісту заяви від 05.11.2025 року про вчинення кримінального правопорушення вбачається, що в провадженні Хмельницького міськрайонного суду перебувала справа № 686/16361/21 за первісним позовом ОСОБА_8 до товариства з обмеженою відповідальністю «Реалті Офіс», ОСОБА_5 , третіх осіб житлово-будівельного кооперативу «Подільський край», ОСОБА_4 про скасування рішень державного реєстратора про державну реєстрацію прав власності, визнання недійсним договору купівлі-продажу, припинення права власності та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_8 , Житлово-будівельного кооперативу «Подільський край», товариства з обмеженою відповідальністю «Реалті Офіс», третьої особи - ОСОБА_5 , товариства з обмеженою відповідальністю «Октант Центр» про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності. Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11.09.2025 року (в складі головуючого судді ОСОБА_6 ) був задоволений первісний позов ОСОБА_8 та скасовано право власності заявників: ТОВ «Реалті Офіс» та ОСОБА_5 , осіб, які підтвердили перед судом своє право власності відповідними угодами та платіжними документами. Крім того, вказують, що в результаті суддею ОСОБА_6 шляхом неправомірного впливу (вказівок) голови суду ОСОБА_7 на нього (який був цілком лояльний до такого впливу через сталі дружні стосунки між ними) було прийнято завідомо неправосудне рішення по справі на користь ОСОБА_8 . На всіх суддів, яким випадала доля головувати у справі №686/16361/21, чинився тиск з боку керівництва суду (і водночас, батька представниці позивача).

Отже доводи заявників в цій частині ґрунтуються на суб`єктивній оцінці та ставленні до зазначених у заяві про вчинення кримінальних правопорушень, обставин, та не містять конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування фактів, які б давали підстави для кваліфікації дій за статтями Кримінального кодексу України.

Так, фактично суть заяви ТзОВ «Реалті Офіс» та ОСОБА_5 зводиться до незгоди з викладеними в рішенні Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11.09.2025 року по справі №686/16361/21 обставинами, які стали підставою для задоволення позову ОСОБА_8 та яким скасовано право власності заявників: ТОВ «Реалті Офіс» та ОСОБА_5 .

Також заява від 05.11.2025 не містить посилання на конкретні обставини, які б свідчили про наявність ознак кримінальних правопорушень.

Крім того, рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11.09.2025 року по справі №686/16361/21 підлягає оскарженню у встановлений законодавством строк.

Суд звертає увагу, що початок кримінального провадження можливий лише на підставі фактів, що реально свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, а досудове розслідування не є інструментом перевірки суб`єктивних підозр чи припущень, якщо вони не підкріплені хоча б мінімальними фактичними даними.

Отже, наведені в заяві ТОВ «Реалті Офіс» та ОСОБА_5 дані про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 369-2 КК України, не містять фактичних відомостей чи посилання на обставини, які б свідчили про вчинення вказаних кримінальних правопорушень. Ці дані ґрунтуються лише на припущеннях щодо противоправних дій, а обставини, викладені у заяві, не охоплюються поняттям злочину, визначеному у ст. 11 КК України, і тому не може вважатися такою, що підлягає внесенню до ЄРДР.

Крім того, заявник у скарзі не послався на жодний доказ, який би вказував на вчинення суддями Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 кримінальних правопорушень.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя звертає увагу, що за вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30 червня 2020 року, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а саме - фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), які мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

У постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 Верховний Суд дійшов висновку, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Звернення, зміст якого не відповідає вимогам ч.5ст. 214 КПК України, не може бути безальтернативною підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та, відповідно, початку досудового розслідування.

Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Крім того, відповідно до висновку, який викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Беручи до уваги вищенаведене, оскільки заява ОСОБА_5 та ТзОВ «Реалті Офіс» про вчинення кримінальних правопорушень не містить достатніх та конкретних даних чи відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, а висловлене загальне припущення про ймовірне вчинення протиправних дій, та в матеріалах скарги відсутні дані, які б достовірно свідчили про наявність події злочину в розумінні положень ст. 11 КК України, а тому підстав для задоволення скарги слідчим суддею не вбачається.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 214-216, 218, 303, 304, 306, 307, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

у задоволенні скарги ОСОБА_4 в інтересах ТзОВ «Реалті Офіс» на бездіяльність уповноваженої особи Львівського ТУ НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 05.11.2025 про кримінальне правопорушення та зобов`язання до вчинення дій - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 27 листопада 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1