Справа № 716/1028/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2025 Заставнівський районний суд Чернівецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасників судового провадження:

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Заставна, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000016 від 29.01.2025 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Добринівці Заставнівського району Чернівецької області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, майстра лісу Чорнівського лісництва Чернівецького надлісництва філії «Подільский лісовий офіс» ДП «Ліси України», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Заставнівського районного суду Чернівецької області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000016 від 29.01.2025 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України.

Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_4 , обіймаючи посаду майстра лісу Чорнівського лісництва Чернівецького надлісництва Філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України», будучи наділеним згідно цієї посади значним обсягом спеціальних повноважень, діючи з недбалості, тобто не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків своєї бездіяльності, хоча повинен був і міг їх передбачити, в порушення вимог Конституції України, Лісового кодексу України, Положення про державну лісову охорону, лісову охорону інших постійних лісокористувачів та власників лісів, посадової інструкції та іншого законодавства України, про яке останній достовірно був обізнаний, вчинив кримінальне правопорушення у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг, що виразилося у неналежному виконані останнім своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам, при наступних обставинах.

Так, відповідно до наказу директора філії «Чернівецьке лісове господарство» ДП «Ліси України» ОСОБА_4 призначено на посаду майстра лісу Чорнівського лісництва філії «Чернівецьке лісове господарство» ДП «Ліси України».

30.12.2024 наказом директора філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України» ДП від 30.12.2024 № 1437-к ОСОБА_4 призначено на посаду майстра лісу Чорнівського лісництва Чернівецького надлісництва філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України», яку він обіймає до цього часу зобов`язаний здійснювати свою службову діяльність у відповідності до посадової інструкції майстра лісу, а також згідно вимог інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність державної лісової охорони.

При цьому, 02.01.2023 та 01.01.2025, керуючись вимогами Кодексу законів про працю України, між філією лісогосподарського підприємства, де працював ОСОБА_4 , з однієї сторони, та майстром лісу Чорнівського лісництва ОСОБА_4 з другої сторони, укладено письмові договори про повну матеріальну відповідальність, згідно із якими останній прийняв на себе повну матеріальну відповідальність як за всі передані йому в установленому порядку під розписку матеріальні цінності відповідно до інвентаризаційного опису на день підписання цих договорів, так і за всі ті, що будуть надходити йому під звіт протягом всього терміну дії укладених договорів, строком дії яких визначено момент припинення трудових відносин з ОСОБА_4 .

Відповідно до наказів «Про закріплення майстерських дільниць (обходів)» за ОСОБА_4 закріплено обхід № 6, який складається з кварталів №№ 66-70, 75?77, 54, 40, 39, 81, 82, 83, 87, що розташовані на території Чорнівського лісництва.

У зв`язку із чим, майстру лісу Чорнівського лісництва, як службовій особі правоохоронного органу, ввірено під охорону перелічені вище квартали та інше майно, яке буде надходити йому під звіт протягом всього терміну його діяльності на займаній посаді, що зобов`язувало його належно виконувати свої службові обов`язки, в тому числі і щодо охорони лісових ресурсів на закріплених за ним ділянках та іншого ввіреного йому майна.

Проте, майстер лісу Чорнівського лісництва ОСОБА_4 , у період часу з 14.08.2024 до 28.01.2025, діючи з недбалості, тобто не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків своєї бездіяльності, хоча повинен був і міг їх передбачити, будучи матеріально-відповідальною особою за ввірене йому майно, під час проведення лісогосподарських робіт у кварталі 82 виділ 1 ділянка 2 Чорнівського лісництва, прийнявши у відповідності до Інструкції з ЕОД лісопродукцію від лісозаготівельної бригади, яка на підставі лісорубного квитка № 0388 від 14.08.2024 розробляла дану лісову ділянку, допустив крадіжку невстановленими особами частини прийнятої ним лісопродукції, яка знаходилися на ділянці у вищевказаному лісовому масиві Чорнівського лісництва, що був за ним закріплений (знаходився під його охоронною), загальним її об`ємом 61,2 кубометри.

Тобто, ОСОБА_4 , внаслідок неналежного виконання своїх службових обов`язків щодо охорони і захисту ввірених йому товарно-матеріальних цінностей (лісо продукції) на території кварталу 82 виділ 1 ділянка 2 Чорнівського лісництва, що зобов`язаний був забезпечувати шляхом систематичного спостереження за їх наявністю, належного проведення перевірок (обстежень) закріплених за ним кварталів, в тому числі кварталу 82, виявлення фактів порушень лісового законодавства, крадіжок та/або нестач майна яке перебувало під його охороною та встановлення осіб, які їх допустили, здійснення фіксації і реагування на такі порушення, надсилання у відповідні державні органи чи посадовим або службовим особам матеріалів про виявленні порушення, допустив крадіжку 61,2 кубометри дров`яної деревини 1 групи НП вартістю 67 932 грн., що зберігалась на території кварталу 82 виділ 1 ділянка 2 (франко-ліс).

Крім цього, майстер лісу Чорнівського лісництва ОСОБА_4 , у періодчасу з 04.10.2024 до 28.01.2025, діючи з недбалості, тобто не передбачаючи можливості настання суспільно небезпечних наслідків своєї бездіяльності, хоча повинен був і міг їх передбачити, будучи матеріально-відповідальною особою за ввірене йому майно, під час проведення лісогосподарських робіт у кварталі 82 виділ 1 ділянка 3 Чорнівського лісництва, прийнявши у відповідності до Інструкції з ЕОД лісопродукцію від лісозаготівельної бригади, яка на підставі лісорубного квитка № 0126 від 04.10.2024 розробляла дану лісову ділянку, допустив крадіжку невстановленими особами частини прийнятої ним лісопродукції, яка знаходилися на ділянці у вищевказаному лісовому масиві Чорнівського лісництва, що був за ним закріплений (знаходився під його охоронною), загальним її об`ємом 204,5 кубометри.

Тобто, ОСОБА_4 , внаслідок неналежного виконання своїх службових обов`язків щодо охорони і захисту ввірених йому товарно-матеріальних цінностей (лісо продукції) на території кварталу 82 виділ 1 ділянка 3 Чорнівського лісництва, що зобов`язаний був забезпечувати шляхом систематичного спостереження за їх наявністю, належного проведення перевірок (обстежень) закріплених за ним кварталів, в тому числі кварталу 82, виявлення фактів порушень лісового законодавства, крадіжок та/або нестач майна яке перебувало під його охороною та встановлення осіб, які їх допустили, здійснення фіксації і реагування на такі порушення, надсилання у відповідні державні органи чи посадовим або службовим особам матеріалів про виявленні порушення, допустив крадіжку 204,5 кубометрів дров`яної деревини 1 групи НП вартістю 226 995 грн., що зберігалась на території кварталу 82 виділ 1 ділянка 3 (франко-ліс).

У такий спосіб, шляхом вчинення майстром лісу Чорнівського лісництва Чернівецького надлісництва Філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України» ОСОБА_4 вищеописаних протиправних дій, що полягали в здійсненні неналежної охорони ввірених йому товарно-матеріальних цінностей, останній завдав вказаній Філій майнової шкоди на загальну суму 294 927 грн., яку він добровільно і повністю відшкодував, шляхом внесення коштів на рахунок Філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України».

Органом досудового розслідування дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч.1 ст.367 КК України, а саме: службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним державним інтересам.

В судовому засіданні захисником обвинуваченого ОСОБА_5 заявлено клопотання про звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям на підставі ст. 45 КК України та закриття кримінального провадження, оскільки він вперше вчинив кримінальне правопорушення, визнав свою вину, щиро покаявся та активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, повністю усунув завдану шкоду.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 просив звільнити його від кримінальної відповідальності, оскільки він визнає вину, у вчиненому розкаявся, після виявлення порушень самостійно сплатив майнову шкоду шляхом внесення коштів на рахунок філії «Подільський лісовий офіс» ДП «Ліси України».

Представник потерпілої особи ДП «Ліси України» в особі філії «Подільський лісовий офіс» - ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, в письмовій заяві до суду повідомив, що не заперечує щодо звільнення ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності у зв`язку з його дійовим каяттям, посилаючись на те, що матеріальна шкода ОСОБА_4 відшкодована повністю.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання, вказуючи на наявність підстав для звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності та закриття кримінального провадження на підставі ст.45 КК України

Заслухавши думку учасників судового провадження та дослідивши його матеріали, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Згідно зі ст.44 КК України, ч.1 ст.285, ч.1 ст.286 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності виключно судом у випадках, передбаченим законом про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Згідно з п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» дійове каяття полягає у тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки. Звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям, передбаченим ст. 45 КК України, є обов`язковим.

Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, яка раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Щире каяття засвідчує критичну оцінку винним вчиненого ним кримінального правопорушення, співчуття до потерпілих, прагнення зменшити негативні наслідки його протиправної поведінки. Розкаяння передбачає, окрім визнання особою факту вчинення злочинних дій, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому певному злочині, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в визнанні негативних наслідків злочину для потерпілої особи, намаганні особи відшкодувати завдані злочином збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого. Факт щирого каяття особи у вчиненні кримінального правопорушення повинен знайти своє відображення в матеріалах кримінального провадження.

Активним сприянням розкриттю кримінального правопорушення слід вважати надання особою органам досудового розслідування допомоги в установленні невідомих їм обставин, які підлягають доказуванню в кримінальному провадженні. Це може бути повідомлення про всі відомі епізоди, обставини злочинного діяння, свідків, потерпілих, викриття інших співучасників кримінального правопорушення. Мінімальні вимоги, яким має відповідати позитивна посткримінальна поведінка у виді активного сприяння розкриттю кримінального правопорушення, полягають у добровільній дачі правдивих і повних свідчень про всі відомі особі обставини злочинного діяння. Активність сприяння розкриттю кримінального правопорушення означає, що дії особи повинні мати високу інтенсивність, ефективність та значну процесуальну цінність. Визначення ступеня активності залежить від обставин конкретного кримінального провадження.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Як вбачається з пред`явленого обвинувачення, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України, а саме у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що заподіяло істотної шкоди охоронюваним законом державним інтересам.

Санкцією частини 1 статті 367 КК України передбачено покарання у виді штрафу від двох до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправні роботи на строк до двох років, або обмеження волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певного діяльністю на строк до трьох років.

Кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 367 КК України, відповідно до ст.12 КК України, є нетяжким злочином.

Також суд бере до уваги правові висновки Верховного Суду, що містяться у його постанові від 17.04.2019 року у справі № 752/18401/15-к, що службова недбалість це злочин, який може бути вчинений тільки з необережності.

Вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 367 КК України, підпадає під можливість звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України, тобто у зв`язку з дійовим каяттям.

Як встановлено із довідки № від 30.05.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався ( т.2, а.с.308).

З довідки №5460/38-9-1-1025 від 02.06.2025, виданої адміністрацією «Подільський лісовий офіс», вбачається , що станом на 02.06.2025 року за матеріально-відповідальною особою майстром лісу Чорнівського лісництва Чернівецького надлісництва ОСОБА_4 за даними бухгалтерського обліку нестач товарно-матеріальних цінностей не обліковується (т.2 а.с.255).

Також суд враховує дані, що характеризують особу обвинуваченого, а саме те, що за місцем роботи проявив себе працьовитим, відповідальним, кваліфікованим працівником, з повагою відноситься до керівництва (а.с.70, 71).

Згідно з ч. 4 ст. 286 КПК України, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 288 КПК України, суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_4 є раніше не судимою особою, вчинене ним кримінальне правопорушення, згідно ст. 12 КК України відноситься до нетяжкого необережного злочину, який обвинувачений вчинив вперше, після вчинення злочину ОСОБА_4 визнав свою провину, щиро покаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, добровільно усунув завдані збитки, суд вважає можливим звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження закрити.

Щодо стягнення процесуальних витрат на залучення експертів, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.188 КПК України до процесуальних витрат, зокрема віднесено витрати, пов`язані з залученням потерпілих, свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів.

За змістом ст.126 КПК України суд вирішує питання щодо процесуальних витрат у вироку суду або ухвалою.

Таким чином, суд повинен вирішити питання про розподіл процесуальних витрат у будь-якому рішенні, яким завершується розгляд кримінального провадження по суті. Очевидно, що, звільняючи особу від кримінальної відповідальності, суд або суддя має вирішити питання про скасування чи зміну запобіжного заходу, речові докази, розподіл процесуальних витрат.

Саме до такої правової позиції дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові №598/1781/17 від 17.06.2020 року, яка є обов`язковою для суду.

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку, що витрати на залучення експерта при проведенні судової економічної експертизи, що підтверджуються документально (т.2 а.с.236), підлягають стягненню з обвинуваченого ОСОБА_4 на користь держави у розмірі 10 346,70 гривень.

Керуючись ст.ст. 284-286, 288, 350, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про звільнення обвинуваченого ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності задовольнити.

ОСОБА_4 звільнити від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України, на підставі ст.45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за № 0000016 від 29.01.2025 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.367 КК України закрити.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави понесені судові витрати у зв`язку з проведенням експертизи в розмірі 10 346,70 гривень.

Ухвала суду першої інстанції, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Чернівецького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 11.09.2025.

Суддя ОСОБА_7