У Х В А Л А

про залишення клопотання без розгляду

Справа № 936/1496/23

Провадження №1-кс/936/9/2026

29.01.2026селище Воловець

Слідчий суддя Воловецького районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000193 від 08.12.2023 за ознаками кримінального провадження, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, накладеного ухвалою слідчого судді Воловецького районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 від 11.12.2023,

в с т а н о в и л а:

До слідчого судді Воловецького районного суду Закарпатської області надійшло вищезазначене клопотання.

До початку судового розгляду від представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 надійшла заява про залишення клопотання без розгляду,

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляд уклопотання повідомлені належним чином. Їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст.107 КПК України під час розгляду клопотання фіксування процесуальної дії за допомогою технічних засобів в судовому засіданні не здійснювалось.

Дослідивши подану заяву, слідча суддя прийшла наступного висновку.

Відповідно до ст.7 Кримінального процесуального кодексу України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам, до яких, серед інших, зокрема, віднесені законність (ст. 9 КПК), змагальність (ст. 22 КПК) та диспозитивність ( ст. 26 КПК).

Згідно з ст.9 КПК під час кримінального провадження слідчий суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, КПК, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Кримінальне процесуальне законодавство України повинно застосовуватися з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, у силу ч. 2 ст. 174 КПК розгляд клопотання про скасування арешту майна здійснюється за участі особи, яка подала таке клопотання та особи, за клопотанням якої було арештовано майно.

Наведена норма спрямована на дотримання учасниками кримінального провадження вимог принципів змагальності та диспозитивності.

Суть останнього визначена у ст. 26 КПК та передбачає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя, у свою чергу, відповідно до ч.6 ст. 22 КПК зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

У той же час принцип змагальності у силу ст. 22 КПК саме на особу, яка звернулася з клопотанням, покладає обов`язок обстоювання її правової позиції, доведення обставин, які вона вважає порушенням відповідних прав, свобод та законних інтересів.

Тобто, системний аналіз положень КПК України свідчить, що заявлення того чи іншого клопотання у конкретному кримінальному провадженні є правом, а не обов`язком через, що реалізується заявником на власний розсуд.

Таким чином, право подання особою заяви про залишення поданого клопотання без розгляду також являється її правом, оскільки полягає у вільній реалізації своїх прав у спосіб передбачений КПК України.

Враховуючи вищенаведене, заяву представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про залишення клопотання про скасування арешту майна без розгляду слід задовольнити.

Керуючись ст.ст.9, 22, 26, 174, 372 Кримінального процесуального кодексу України, слідча суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання представника заявника ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна в кримінальному провадженні №0000193 від 08.12.2023 за ознаками кримінального провадження, передбаченого ч.1 ст.246 КК України,- залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1