УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 334/7342/21

провадження № 51 - 731 впс 22

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (далі - Суд) у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів виділеного кримінального провадження (справа № 334/7342/21) за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 25 вересня 2025 року про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, до іншого суду апеляційної інстанції,

установив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання про направлення матеріалів виділеного кримінального провадження (справа № 334/7342/21) за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 25 вересня 2025 року про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання обґрунтовано неможливістю проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями Запорізького апеляційного суду у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів.

Учасникам судового провадження було належним чином повідомлено про час та місце розгляду подання. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Частиною 1 ст. 76 КПК визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

З наданих до Суду матеріалів провадження вбачається, що до Запорізького апеляційного суду для розгляду в порядку апеляційної процедури надійшли матеріали вказаного провадженняза апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 25 вересня 2025 року про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

07 жовтня 2025 рокусформовано протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями з підстав відсутності потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Так, на даний час у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду працює троє суддів: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

Проте вказані судді не мають права брати участь у цьому провадженні на підставі ч. 1 ст. 76 КПК, оскільки під час досудового розслідування здійснювали апеляційний перегляд ухвал слідчих суддів Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 31 березня та 16 квітня 2021 року у кримінальному провадженні № 0003002 від 11 листопада 2020 року стосовно ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (ухвали Запорізького апеляційного суду від 27 квітня та 17 травня 2021 року).

Згідно з положеннями ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Абзацом 11 п. п. 2.3.3 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду встановлено, що не розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.

Відповідно до п. п. 2.3.19 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, з урахуванням принципу універсальності суддів, у разі неможливості АСДС сформувати склад колегії суддів для розгляду кримінального провадження (справи), апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ або цивільних справ з числа суддів судової палати з розгляду цивільних справ через відсутність достатньої кількості суддів постійно-діючих колегій (як основного так і резервного складу), які можуть здійснювати розгляд провадження (справи), до автоматизованого розподілу залучаються судді, визначені рішенням зборів суддів із всього складу суду, без змінення спеціалізації, виключно як члени судової колегії, з урахуванням того, що суддя-доповідач (головуючий) визначається зі складу суддів відповідної судової палати.

Як убачається із подання суду апеляційної інстанції, наданих виділених матеріалів кримінального провадження, в тому числі протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 жовтня 2025 року, автоматизований розподіл не відбувся з причин неможливості здійснення автоматизованого розподілу судових справ, у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи, оскільки судді судової палати з розгляду кримінальних справ не мають права брати участь у розгляді вказаного провадження на підставі ч. 1 ст. 76 КПК.

Таким чином, враховуючи те, що всі судді судової палати з розгляду кримінальних справ не мають права брати участь у розгляді зазначеного провадження, викладені у поданні Запорізькогоапеляційного суду обставини свідчать про відсутність об`єктивної можливості виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів вважає за необхідне направити матеріали виділеного кримінального провадження (справа № 334/7342/21) з апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 25 вересня 2025 року з Запорізького апеляційного суду до Дніпровського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного для його розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.

Матеріали виділеного кримінального провадження (справа № 334/7342/21) з апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 25 вересня 2025 року про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, направити з Запорізького апеляційного суду до Дніпровськогоапеляційного суду для розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3