Справа № 740/6579/25
Провадження № 1-кс/740/1043/25
УХВАЛА

08 грудня 2025 року місто Ніжин

Слідчий суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ніжин клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000747 від 17.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

встановила:

До слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області надійшло клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна накладеного 20.11.2025 ухвалою слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області на мобільний телефон марки Huawei Y5p, в якому просила скасувати арешт та зобов`язати групу слідчих повернути їй вилучене майно.

Доводи клопотання мотивовані тим, що у провадженні Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області знаходиться кримінальне провадження, в якому накладено арешт на її мобільний телефон, в якому вона визнана потерпілою, у зв`язку з тим, що вона залишається без зв`язку і змоги купити новий немає, то просила зняти арешт з даного телефону і повернути їй, як законному володільцю. Зобов`язувалася до закінчення розгляду кримінального провадження зберігати в такому стані як він є.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, у задоволенні клопотання просив відмовити.

Власник майна в судове засідання не з`явилася.

Застосування технічних засобів фіксування кримінального провадження під час розгляду клопотання не здійснювалось відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, якими заявник обґрунтовує його задоволення, оцінивши всі обставини у сукупності, взявши до уваги доводи сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з п. 15 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких відноситься змагальність сторін. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Статтею 131 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься арешт майна, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 1 ст.174 КПК України визначено, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, нормами КПК України визначені виключно дві підстави коли арешт майна має бути скасованим повністю або частково, а саме: якщо відпали підстави його застосування або арешт було накладено необґрунтовано.

Відповідно до ухвали слідчого судді Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 20.11.2025 у кримінальному провадженні №0000747, відомості про яке внесені до ЄРДР внесені 17.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, накладено арешт на мобільний телефон марки Huawei Y5p моделі DRA-LX9, який належить ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка АДРЕСА_1 , контактний номер телефону НОМЕР_1 ), який поміщено до спец. пакету НПУ CRI 1149241 з пояснювальним текстом та підписами учасників обшуку, із забороною відчуження, розпорядження та користування майном.

Відповідно до постанови слідчого ОСОБА_4 про визнання речових доказів від 18 листопада 2025 року вилучене майно визнано речовим доказом.

Враховуючи те, що у кримінальному провадженні вже проведені необхідні слідчі (розшукові) дії, думку прокурора, яка у даному випадку розцінюється як така, що свідчить про відсутність подальшої необхідності у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна, слідчий суддя дійшов висновку про те, що відпала потреба в подальшому застосуванні арешту телефону в частині заборони його користування та для передачі його власнику.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за доцільне залишити арешт телефону в частині заборони відчуження телефону до прийняття остаточного рішення у вищевказаному кримінальному провадженні і не вважає його таким, що спричинятиме власнику майна значні негативні наслідки та надмірно негативно впливатиме на його життєві потреби та інтереси, чи потреби та інтереси інших осіб.

Керуючись ст.ст.98, 170-173, 174, 370, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалила:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000747 від 17.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, - задовольнити частково.

Арешт в частині заборони користування мобільним телефоном марки Huawei Y5p моделі DRA-LX9, який належить ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка АДРЕСА_1 , контактний номер телефону НОМЕР_1 ), який поміщено до спец. Пакету НПУ CRI 1149241 з пояснювальним текстом та підписами учасників обшуку - скасувати, залишивши арешт в частині заборони відчуження вказаного мобільного телефону.

Повернути мобільний телефон марки Huawei Y5p моделі DRA-LX9на відповідальне зберігання власнику - ОСОБА_3 , попередивши останню про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України та необхідність збереження арештованого майна.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подане під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1