Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/221/26
Провадження №: 1-кс/332/35/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 р. м. Запоріжжя

лідчий суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 за погодженням з прокурором Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 11 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, -

встановив:

До Заводського районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 за погодженням з прокурором Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя ОСОБА_3 про арешт майна.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.01.2026 до відділення поліції №1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, надійшло повідомлення, про те, що за адресою: АДРЕСА_1 виявлено труп гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без ознак насильницької смерті. У подальшому, 12.01.2026 у приміщенні ДСУ «Запорізьке ОБ СМЕ», в період часу з 12 год 00 хв по 12 год 50 хв проведено огляд трупа ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

1. Футболка бавовняна сіра.

2. Труси бавовняні світло-фіолетові.

12.01.2026, відповідно до постанови слідчого, вищевказане вилучене майно визнано речовими доказами.

Вилучене майно має доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а також використане як засоби для вчинення кримінального правопорушення.

Пунктом 1 частини 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Підставою застосування арешту вказаного майна є забезпечення його збереження у тому ж вигляді, у якому воно перебуває, з метою попередження його можливого зникнення, відчуження або пошкодження, оскільки незастосування цього заходу перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженню.

Слідчий, який про час та місце розгляду справи повідомлений належними чином, в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив розгляд клопотання про арешт майна провести за його відсутності, клопотання підтримує.

Дослідивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з абзацом 1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо .

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення огляду речі можуть бути доказом факту та обставин, що встановлюються, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення. Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 за погодженням з прокурором Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000030 від 11 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на речі, які вилучені в ході огляду трупа ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-футболку бавовняну сіру;

-труси бавовняні світло-фіолетові.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100

КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя: ОСОБА_1