Справа №766/1076/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.02.2026 року місто Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

встановив:

29.01.2026 року адвокат ОСОБА_2 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_3 звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області з вказаним клопотанням, в якому просила суд скасувати арешт з забороною у користуванні та розпорядженні майном на:

загальний причеп бортовий «ГКБ 8352», зеленого кольору, 1990 року випуску, номер шасі: НОМЕР_1 , з державним номерним знаком НОМЕР_2 ;

вантажний бортовий «КАМАЗ», червоного кольору, 1993 року випуску, номер шасі: НОМЕР_3 , з державним номерним знаком НОМЕР_4 . Під час підготовки до розгляду клопотання витребувати з Херсонської обласної прокуратури постанову про накладення арешту на майно від 31.05.2022р. у кримінальному провадженні № 0000357 від 24.03.2022р. (кримінальне провадження 0000357 від 24.03.2022 об`єднано в кримінальне провадження 0000011 від 09.03.2022р та надати для огляду копію матеріалів кримінального провадження № 0000011 від 09.03.2022 року.

Дослідивши подане клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що воно подане без додержання вимог кримінального процесуального закону та не може бути розглянуте по суті з таких підстав.

Відповідно до положень ст. 170, 173 КПК України арешт майна накладається виключно на підставі ухвали слідчого судді у межах конкретного кримінального провадження. Розгляд питання про скасування арешту майна, згідно зі ст. 174 КПК України, можливий лише за умови наявності відомостей про відповідну ухвалу та кримінальне провадження, у межах якого такий арешт було накладено.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, арешт майна має бути скасованим повністю або частково, якщо: відпали підстави його застосування; арешт було накладено необґрунтовано.

Тобто особа, що заявила клопотання про скасування арешту, повинна довести, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу статей 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, заявником не надано копії ухвали слідчого судді про накладення арешту на майно, тому слідчий суддя звертає увагу, що за відсутності належної ідентифікації арешту майна зокрема відомостей про те, ким саме, коли та на підставі якої ухвали слідчого судді та у межах якого кримінального провадження такий арешт було накладено.

Фактично заявник, не надавши копії ухвали про накладення арешту, просить суд самостійно з`ясувати факт існування арешту, його процесуальні межі та суб`єкта накладення, що суперечить принципам змагальності та диспозитивності кримінального провадження, закріпленим у ст. 22 КПК України.

Слідчий суддя не наділений обов`язком здійснювати збирання доказів замість сторони захисту, а витребування матеріалів кримінального провадження можливе лише з метою перевірки доводів належно поданого клопотання, а не для встановлення факту існування судового рішення, на скасування якого таке клопотання подано.

За відсутності визначеного та підтвердженого предмета судового контролю витребування матеріалів кримінального провадження є процесуально необґрунтованим.

Таким чином заявник звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна транспортних засобів, однак до клопотання не додано ухвали слідчого судді, на підставі якої було накладено арешт на майно, а також відомостей, що встановлюють право власності на майно та відомості щодо кримінального провадження та обставин, які б свідчили про те, що на даний час відпала потреба в подальшому застосуванні арешту майна чи про те, що арешт накладений необґрунтовано.

Крім того, у клопотанні зазначено, що арешт нібито накладався прокурором, що не відповідає вимогам КПК України, оскільки прокурор не наділений повноваженнями накладати арешт на майно.

За таких обставин слідчий суддя позбавлений можливості встановити наявність процесуальних передумов для розгляду клопотання, перевірити свою юрисдикцію та дати оцінку доводам заявника по суті. Вказані недоліки позбавляють слідчого суддю можливості встановити правову підставу та мету застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, а також з`ясувати чи дійсно відпали підстави для застосування арешту майна.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що таке клопотання слід повернути для усунення недоліків.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст. ст.9,22, 131-132, 170-172 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна повернути особі , яка його подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1