Номер провадження: 11-кп/813/480/25
Справа № 490/8320/21
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.12.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді - ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю:

секретарів судового засідання ОСОБА_5 , ОСОБА_6 к

прокурора ОСОБА_7 ,

обвинувачених ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11

захисників ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відео конференції апеляційну скаргу прокурора Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_7 на ухвалу Центрального районного суду м. Миколаєва від 11.08.2023 року відносно:

ОСОБА_8 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Макіївка Донецької області, є громадянином України, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

ОСОБА_11 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у Полтавській області, є громадянином України, мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ,

- обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

ОСОБА_9 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. Красне Знам`я Снігурівського району Миколаївської області, є громадянином України, мешкає за адресою: АДРЕСА_3 ,

- обвинуваченої у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

ОСОБА_10 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_4 у місті Миколаєві, є громадянином України, мешкає за адресою: АДРЕСА_4 ,

- обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України у кримінальному провадженні № 0000230 від 07.08.2020 року,

установив

Зміст оскарженого судового рішення

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 11.08.023 рокубуло закрито кримінальне провадження № 0000230 від 07.08.2020 року, стосовно ОСОБА_8 обвинуваченого за ч.3 ст.368 КК України, ОСОБА_9 обвинуваченої за ч.3 ст.368 КК України, ОСОБА_10 обвинуваченого за ч.3 ст.369 КК України та ОСОБА_11 , обвинуваченого за ч.3 ст.368 КК України, - на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку із закінченням після повідомлення особі про підозру строку досудового розслідування, визначеного статтею 219 КПК України.

Прийняте рішення суд обґрунтував тим, що звернення до суду з обвинувальним актом у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 відбулось після закінчення строків досудового розслідування, визначених ст.219 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги та узагальненні доводи особи, яка її подала

Не погодившись із зазначеною ухвалою прокурор Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу у зв`язку з невідповідністю висновків суду першої інстанції фактичним обставинам кримінального провадження та істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд кримінального провадження у суді першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги обґрунтував тим, що висновки суду не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження, оскільки прокурором було дотримано вимоги ч.2 ст.283 КПК України, та він звернувся до суду з обвинувальним актом в межах строку досудового розслідування, передбаченого ч.3 ст.219 КПК України.

Позиції учасників судового провадження

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 підтримав доводи апеляційної скарги, просив ухвалу суду скасувати, призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , а також їх захисники заперечували проти апеляційної скарги прокурора, відстоювали законність та обґрунтованість прийнятого рішення, просили ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали кримінального провадження, обговоривши доводи, наведені в апеляційній скарзі, колегія суддів приходить висновку про таке.

Мотиви суду апеляційної інстанції

Відповідно до ч.1 ст.404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, яке ухвалено згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених діючим законодавством.

У відповідності до вимог ч.6 ст.9 КПК України, суд виходить із засад законності та дотримання розумних строків у кримінальному провадженні, оскільки продовження кримінального провадження відносно особи, щодо якої встановлені та підтверджені доказами підстави для закриття кримінального провадження, на думку суду, суперечить цим засадам.

Відповідно до ст.314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про, зокрема, закриття провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Таким чином, відповідно до статей 5, 110, 115, частини першої статті 291 та частини другої статті 283 КПК України прокурор має право приймати процесуальні рішення у кримінальному провадженні виключно в межах процесуальних строків, зокрема, оголошувати підозру та складати, затверджувати та направляти обвинувальний акт у кримінальному провадженні у межах строку досудового розслідування.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо після повідомлення особі про підозру закінчився строк досудового розслідування, визначений статтею 219 цього Кодексу, крім випадку повідомлення особі про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи.

Згідно матеріалів судової справи, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000230 розпочато 07.08.2020 року після внесення відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У ході досудового розслідування, 03.02.2021 року в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_9 та 04.02.2021 року їй повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Далі, ухвалами слідчого судді Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області строки досудового розслідування продовжувались:

- 02 квітня 2021 року до чотирьох місяців до 04 червня 2021 року;

- 01 червня 2021 року до шести місяців до 04 серпня 2021 року.

27 липня 2021 року обвинуваченим ОСОБА_8 ; ОСОБА_9 та ОСОБА_10 було повідомлено про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів кримінального провадження.

Також, 27 липня 2021 року повідомлення про завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів кримінального провадження було надіслано на адресу ОСОБА_11 за допомогою поштового сервісу «Нова Пошта».

Ознайомлення сторони захисту із матеріалами кримінального провадження тривало наступний проміжок часу:

- підозрюваний ОСОБА_8 скористався можливістю доступу до вказаних матеріалів у період з 09:05 год. 06 серпня 2021 року до 09:15 годин 28 вересня 2021 року.

- підозрюваний ОСОБА_11 та його захисник адвокат ОСОБА_15 скористались можливістю доступу до вказаних матеріалів з 13:40 годин 29 жовтня 2021 року до 15:45 годин 29 жовтня 2021 року

- підозрювана ОСОБА_9 та її захисники адвокати ОСОБА_16 та ОСОБА_14 скористались можливістю доступу до вказаних матеріалів з 10:00 годин 29 липня 2021 року до 15:38 годин 04 жовтня 2021 року.

- підозрюваний ОСОБА_10 та його захисник адвокат ОСОБА_12 скористались можливістю доступу до вказаних матеріалів з 13:00 годин 29 липня 2021 року до 29 жовтня 2021 року.

28 вересня 2021 року, у справі слідчим ОСОБА_17 був складений обвинувальний акт, який був затверджений прокурором ОСОБА_18 та вручений ОСОБА_8 (ця обставина підтверджується залученою до матеріалів кримінального провадження копією обвинувального акту від 29 вересня 2021 року; поясненнями ОСОБА_8 , його захисника та прокурора у судовому засіданні та сторонами кримінального провадження не заперечується).

29 жовтня 2021 року обвинуваченим ОСОБА_19 , ОСОБА_11 та ОСОБА_10 та їх захисникам був вручений обвинувальний акт у цьому кримінальному провадженні, що підтверджується відповідними розписками та сторонами кримінального провадження.

01 листопада 2021 року обвинувальний акт у цьому кримінальному провадженні був скерований до Центрального районного суду міста Миколаєва.

Згідно з висновком щодо застосування норм права, який міститься в постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 24 жовтня 2022 року в справі № 216/4805/20, відповідно до положень ч. 5 ст. 219 КПК не включається у строк досудового розслідування строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому ст. 290 КПК, який обраховується з наступного дня після направлення або безпосереднього вручення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування із зазначенням дати, часу та місця ознайомлення із матеріалами розслідування до моменту закінчення ознайомлення вказаних осіб з матеріалами досудового розслідування.

День направлення або безпосереднього вручення підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування має рахуватися у строк досудового розслідування.

Той факт, що день повідомлення про завершення досудового розслідування і надання доступу до матеріалів досудового розслідування та день фактичного початку ознайомлення з цими матеріалами можуть не співпадати, не свідчить про те, що строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування необхідно обраховувати з моменту фактичного початку ознайомлення з такими матеріалами. Проміжок часу між цими днями не повинен включатися у строк досудового розслідування.

Таким чином, з урахуванням вищевказаного та з огляду на висновок, викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 24 жовтня 2022 року в справі № 216/4805/20, з 28.07.2021 року до 29.10.2022 року перебіг строків досудового розслідування не здійснювався, а після завершення досудового розслідування у сторони обвинувачення до закінчення строку досудового розслідування залишилось ще 8 днів.

Слід звернути увагу на те, що 21 вересня 2021 року органом досудового розслідування був отриманий та долучений до матеріалів кримінального провадження висновок експерта № 55/4 від 08 вересня 2021 року (факт отримання цього висновку підтверджується залученою до матеріалів кримінального провадження копією супровідного листа, а факт його долучення до матеріалів кримінального провадження - позначками у реєстрі матеріалів досудового розслідування).

Проте, за відсутності постанови про відновлення досудового розслідування для долучення висновку експерта № 55/4 від 08 вересня 2021 року, цей строк не може бути включений у строк досудового розслідування, а такий доказ повинен бути оцінений під час судового розгляду на предмет його допустимості, враховуючи обсяг і характер вчинених слідчим та прокурором дій, прийнятих ним рішень.

При цьому, апеляційний суд враховує, що закон містить поняття «завершення» як проміжний етап досудового розслідування. Досудове розслідування, яке має наслідком звернення до суду з обвинувальним актом або з клопотанням про застосування примусових заходів, має три ключові віхи: початок - визначається внесенням відомостей до ЄРДР; завершення - пов`язується з фактом відкриття матеріалів досудового розслідування підозрюваному, його захиснику, законному представнику, захиснику особи та іншим особам відповідно до положень ст. 290 КПК; закінчення - фіксується направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Тобто, кінцевим моментом строку досудового розслідування є його закінчення, як це передбачено у ст. 219 КПК, та не має точок дотику із завершенням досудового розслідування. До цього слід додати, що законодавчі обмеження на проведення слідчих (розшукових) дій «прив`язані» саме до закінчення, а не до завершення досудового розслідування (постанови Верховного Суду від 17 лютого 2021 року у справі № 344/6630/17, від 27 червня 2024 року у справі № 359/157/22).

За таких обставин, незважаючи на відсутність відповідного нормативного регулювання в КПК, відновлення досудового розслідування після повідомлення підозрюваного та його захисників про завершення досудового розслідування і надання доступу до його матеріалів до завершення виконання вимог ст. 290 КПК та складання і направлення до суду обвинувального акту, проведене у межах строку досудового розслідування, не вказує на порушення вимог кримінального процесуального закону, зокрема в частині приписів статей 117, 290 і 294 КПК.

При цьому, колегія суддів визнає слушними доводи прокурора про те, що складання 28.09.2021 року обвинувального акта і його затвердження прокурором не є процесуальною дією, яка проводиться у ході досудового розслідування і включається в строки досудового розслідування.

Водночас, суд 1-ої інстанції в ухвалі надав оцінку обвинувальному акту від 29.10.2021 року, який не є предметом даного судового розгляду та щодо відповідності якого вимогам КПК вже було постановлено судове рішення.

Так, ухвалою Центрального районного суду міста Миколаєва від 17 лютого 2022 року вказаний обвинувальний акт був повернутий прокурору, як такий, що не відповідає вимогам статті 291 КПК України.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 28 вересня 2022 року в цій частині ухвала Центрального районного суду міста Миколаєва була залишеною без змін.

Основні висновки, які встановлені вказаними судовими рішеннями та які мають значення для правильного обчислення процесуального строку є те, що судом було встановлено, що у кримінальному провадженні №0000230 обвинуваченим ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 вручено обвинувальні акти, складені 29.10.2021 року, який направлений до Центрального районного суду м. Миколаєва 01.11.2021 року, а обвинуваченому ОСОБА_8 вручено обвинувальний акт, складений 28.09.2021 року.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК досудове розслідування починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Отже, закон пов`язує закінчення досудового розслідування з постановленням процесуального рішення - постанови про закриття кримінального провадження або вчиненням комплексу процесуальних дій, пов`язаних з направленням до суду обвинувального акту чи відповідного клопотання.

Вперше, обвинувальний акт стосовно обвинувачених надійшов до суду 1-ої інстанції 01.11.2021 року (останній том, а.с. 28).

З моменту вручення первісного обвинувального акту обвинуваченим ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (з 29 жовтня 2021 року) й до направлення цього обвинувального акту до суду (01 листопада 2021 року) було використано 4 дні досудового розслідування.

На виконання вказаної ухвали суду обвинувальний акт у цьому кримінальному провадженні був повернутий прокурору та 08 листопада 2022 року фактично прокурором був отриманий.

10 листопада 2022 року прокурором був складений обвинувальний акт, який в той же день був вручений ОСОБА_9 , її захиснику ОСОБА_14 , ОСОБА_10 та ОСОБА_8 ..

Також, 10.11.2022 року обвинувальний акт поштою був направлений ОСОБА_11 та його захиснику ОСОБА_15

14 листопада 2022 року обвинувальний акт від 10 листопада 2022 року надійшов до Центрального районного суду міста Миколаєва для його розгляду.

Водночас, є хибною позиція суду 1-ої інстанції про те, що після повернення обвинувального акту прокурору строк усунення виявлених судом недоліків включається у строк досудового розслідування, що залишився на момент направлення обвинувального акту до суду.

До того ж, на тій обставині, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні не відновлювалось, прокурор наполягав у суді.

Повернення обвинувального акта прокурору у зв`язку з тим, що він не відповідає вимогам КПК, не відновлює досудове розслідування. В ухвалі про повернення обвинувального акта прокурору суд першої інстанції не вправі зазначати про неповноту чи неправильність досудового розслідування, неправильність кримінально-правової оцінки діяння та про необхідність проведення органом досудового розслідування слідчих (розшукових) дій та/або негласних слідчих (розшукових) дій. Сторона обвинувачення після постановлення судом відповідної ухвали має право виконати лише ту сукупність процесуальних дій, які є необхідними для приведення цього акта чи клопотання у відповідність до вимог КПК та забезпечення виконання ухвали суду.

Прокурор може повторно звернутися до суду із обвинувальним актом чи клопотанням в межах розумного строку, без невиправданих затримок у часі, після закінчення виконання процесуальних дій, які були необхідними на виконання ухвали суду для приведення цього акта чи клопотання у відповідність до вимог КПК і подальшого звернення з ними до суду (постанова об`єднаної палати Верховного суду від 15.04.2024 у справі № 753/25892/21 (провадження № 51-3076кмо23).

З огляду на викладене, у колегії суддів не має підстав стверджувати, що повторне звернення прокурором до суду із обвинувальним актом було вчинено із порушенням розумного строку.

При цьому, під час обчислення строків досудового розслідування, має значення лише дата направлення обвинувального акту вперше.

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що вперше обвинувальний акт направлений прокурором до суду 1-ої інстанції в межах строку досудового розслідування, а строк після повернення судом обвинувального акту для усунення недоліків з моменту його отримання прокурором до дати повторного направлення до суду в строк досудового розслідування не включається.

Щодо висновків суду 1-ої інстанції про те, що слідчим суддею Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області не дотримано належної правової процедури при продовженні строку досудового розслідування до шести місяців, апеляційний суд вважає, що він не відповідає фактичним обставинам кримінального провадження та в цій частині визнає обґрунтованими доводи апеляційної скарги прокурора, з огляду на наступне.

З огляду на правові позиці Верховного суду, колегія суддів вважає, що визначення останнього дня строку досудового розслідування потрібно обраховувати послідовно. Спершу необхідно визначити день вручення особі повідомлення про підозру, від якого обрахувати передбачений ч. 3 ст. 219 КПК строк, протягом якого досудове розслідування повинно бути закінчене (у разі вчинення злочину - 2 місяці). Надалі потрібно звернути увагу на те, чи продовжувався строк досудового розслідування у встановленому КПК порядку, після цього визначити кінцеву дату строку досудового розслідування з урахуванням часу ознайомлення сторони захисту із матеріалами досудового розслідування тощо (ч. 5 ст. 219 КПК) і лише тоді враховувати положення ст. 115 КПК України.

Кінцевим моментом строку досудового розслідування є його закінчення, яке, як етап кримінального провадження, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 283 КПК законодавець пов`язує у часі зі зверненням з обвинувальним актом до суду, тобто направленням його до суду засобами поштового зв`язку або передачі відповідальній особі канцелярії суду.

Так, ухвалою слідчого судді Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 01 червня 2021 року строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні був продовжений до 06 місяців, а саме - до 04 серпня 2021 року.

Нормами КПК передбачений судовий контроль за встановленням підстав до продовження строків досудового розслідування.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 295-1 КПК слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку досудового розслідування за участю слідчого або прокурора, а також підозрюваного та його захисника, у разі розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру.

Отже, положення закону недвозначно свідчать про те, що розширено права підозрюваного щодо участі у судовому розгляді під час реалізації судового контролю за здійсненням досудового розслідування щодо встановлення підстав до продовження його строку. Запровадження судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час продовження строків досудового розслідування злочинів свідчить про розширення і посилення гарантій прав людини у кримінальному провадженні.

Зі змісту ухвали слідчого судді Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області від 01 червня 2021 року вбачається, що судовий розгляд клопотання слідчого СВ ВП №7 МРУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_20 про продовження строку досудового розслідування відбувся за участі слідчих ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , підозрюваної ОСОБА_19 та її захисника - адвоката ОСОБА_14 , підозрюваного ОСОБА_22 , підозрюваного ОСОБА_11 за його захисника - адвоката ОСОБА_15 , підозрюваного ОСОБА_8 .

Так, при розгляді клопотання, в судовому засіданні слідчі ОСОБА_20 та ОСОБА_23 підтримали клопотання про продовження строку досудового розслідування та просили його задовольнити, посилаючись на те, що необхідно проаналізувати дуже великий обсяг інформації та доказової бази, яка була зібрана під час досудового розслідування та яка є нерозкритою на теперішній час, а також допитати велику кількість свідків. Також слідчий ОСОБА_20 вказав, що подане до суду клопотання за підписом процесуального керівника це технічна помилка, яка була виправлена до початку розгляду клопотання по суті.

Підозрювана ОСОБА_9 та її захисник заперечили проти продовження строків досудового розслідування з підстав, викладених у запереченні. Також вказали, що копія клопотання, що їм була вручена, була підписана неповноважною особою. Уточнене клопотання за підписом прокурора ОСОБА_24 вони не отримували, оскільки вважають, що в суді на розгляді перебуває клопотання за підписом процесуального керівника, що є порушенням КПК.

Інші підозрювані та захисники заперечували проти задоволення клопотання.

Суд 1-ої інстанції в ухвалі від 11.08.2023 року зробив висновок, що клопотання було не тільки невірно складеним (що охоплюється поняттям "технічної помилки"), але погодженим неуповноваженою на те особою та вважав, що недотримання належної правової процедури тягне за собою порушення гарантованого кожному ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) права на справедливий суд.

Разом з тим, з таким висновком не можна погодитись з огляду на те, що недотримання належної правової процедури може визнаватися не за будь-якого порушення процесуального закону, а лише у випадку порушення фундаментальних прав і свобод особи, гарантованих законодавством.

В даній справі, механізм реалізації кримінально-процесуальних гарантій у виді судового контролю гарантій захисту прав учасників кримінального провадження був дотриманий шляхом розгляду клопотання слідчого за участі всіх учасників кримінального провадження та постановлено відповідне судове рішення.

Так, судовий контроль на стадії досудового розслідування служить однією із засад кримінального провадження, є по суті всією системою кримінально-процесуальних норм, які спрямовують кримінальне провадження на досягнення його завдань. Такими завданнями є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження та щоб до кожного учасника кримінального провадження було застосовано належну правову процедуру.

Апеляційний суд вважає, що недоліки клопотання слідчого СВ ВП №7 МРУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_20 про продовження строку досудового розслідування у виді його погодження прокурором ОСОБА_18 не призвели до порушення фундаментальних прав підозрюваних, оскільки до початку його розгляду слідчим суддею, 01 червня 2021 року слідчим було подане клопотання, погоджене із заступником прокурора Миколаївської області ОСОБА_25 , за наслідками розгляду якого слідчим суддею постановлено рішення про його задоволення.

Таким чином, апеляційний суд вважає необґрунтованими висновок суду 1-ої інстанції про те, що клопотання слідчого про продовження строку досудового розслідування було подане із таким порушенням встановленому законом порядку, яке завадило стороні захисту ефективно здійснювати свій захист.

Матеріали справи не дають підстав вважати, що помилка в клопотанні якимось чином завадила стороні захисту ефективно захищатися здійснювати свій захист. Також не можна сказати, що подання уточненого клопотання не 29 травня 2021 року, а 01 червні 2021 року вплинуло на його обґрунтованість та підстави, з яких воно було подане.

З цих міркувань, апеляційний суд відхиляє цей довід сторони захисту та висновки суду про порушення порядку звернення слідчим із клопотанням і вважає, що подання уточненого клопотання про продовження строку досудового розслідування до спливу такого строку та безпосереднього розгляду слідчим суддею не вплинула на можливість здійснювати ефективний захист від підозри та обвинувачення, та, відповідно, не може вважатися істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону в значенні відсутності підстав для продовження строків досудового розслідування.

У зв`язку із цим висновок про те, що обвинувальний акт надійшов до суду поза межами строків досудового розслідування, не знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду є суперечливим та передчасним.

Також апеляційний суд виходить з положень ч. 1 ст. 9 КПК України, за якими під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, тобто суд під час розгляду кримінального провадження повинен дотримуватися засад законності.

Пунктом шостим частини першої ст. 407 КПК України передбачено, що за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на вирок або ухвалу суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати вирок або ухвалу і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 409 КПК України, є невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження.

За таких обставин колегія суддів вважає, що судом першої інстанції допущено невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні, фактичним обставинам кримінального провадження та істотні порушення норм кримінального процесуального законодавства, які перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення, а тому апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, ухвала суду підлягає скасуванню із призначенням нового судового розгляду у суді першої інстанції, в іншому складі зі стадії підготовчого судового провадження

Керуючись статтями 24, 219, 284, 370, 376, 404, 405, 407, 409, 411, 415, 418, 419, 532 КПК України, апеляційний суд, -

ухвалив

Апеляційну скаргу прокурора Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_7 - задовольнити.

Ухвалу Центрального районного суду м. Миколаєва від 11.08.023 року, якою кримінальне провадження № 0000230 від 07.08.2020 року відносно ОСОБА_8 обвинуваченого за ч.3 ст.368 КК України, ОСОБА_9 обвинуваченої за ч.3 ст.368 КК України, ОСОБА_10 обвинуваченого за ч.3 ст.369 КК України та ОСОБА_11 , обвинуваченого за ч.3 ст.368 КК України на підставі п.10 ч.1 ст.284 КПК, у зв`язку із закінчення строків досудового розслідування, визначених ст. 219 КПК України скасувати.

Призначити новий судовий розгляд обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000230 від 07.08.2020 року відносно ОСОБА_8 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, ОСОБА_9 , обвинуваченої у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, ОСОБА_10 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.369 КК України та ОСОБА_11 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, в суді першої інстанції зі стадії підготовчого провадження, в іншому складі суду.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення, та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4