Справа № 595/281/23
Провадження №1-кп/594/28/2026
У Х В А Л А

23 січня 2026 року

Борщівський районний суд Тернопільської області

в складі колегії суддів: головуючого ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

з участю: секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника адвоката ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Борщеві заяву про відвід колегії суддів Борщівського районного суду Тернопільської області у кримінальному провадженні №0000011 від 09 червня 2022 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На адресу Борщівського районного суду Тернопільської області від захисника -адвоката ОСОБА_7 надійшло клопотання про відвід колегії суддів, посилаючись на наявність обґрунтованих сумнівів у дотриманні встановленого законом порядку автоматизованого визначення складу суду. Захист не ставить під сумнів особисті якості суддів та не оцінює їхні дії по суті розгляду справи. Вказала, що на сайті судової влади наявні два офіційні звіти автоматизованого розподілу судових справ між суддями, що стосуються одного і того самого ЄУН 595/281/23. Згідно зі звітом АСДС від 17 травня 2024 року, автоматизований розподіл здійснювався щодо провадження № 1-кп/594/99/2024 за спеціалізацією «Дезертирство». За результатами цього розподілу суддю ОСОБА_2 було виключено з підстав зайнятості перед відпусткою тривалістю 14 і більше днів, а між двома доступними суддями - ОСОБА_3 та ОСОБА_1 - шляхом випадкового вибору було визначено суддю ОСОБА_1 , як суддю-доповідача та головуючого для одноособового розгляду справи. Таким чином, станом на 17.05.2024 існував чіткий, простежуваний та законний процесуальний маршрут формування складу суду. Натомість у звіті повторного автоматизованого розподілу від 14 червня 2024 року, щодо того самого ЄУН та того самого провадження зафіксовано принципово іншу ситуацію. Система декларує формування колегії з трьох суддів, однак суддю ОСОБА_1 прямо зазначено як виключеного з автоматизованого розподілу з підстави «зайнятість згідно табелю (заборона призначення перед відпусткою 14 і більше днів)». Фактично ж у процедурі відбору беруть участь лише два, а згодом один доступний суддя. Станом на сьогодні головуючим колегії суддів у даному кримінальному провадженні є саме суддя ОСОБА_1 . Водночас у звіті АСДС від 14.06.2024 цей самий суддя зафіксований як виключений із автоматизованого розподілу на момент формування колегії. У матеріалах справи відсутні будь-які процесуальні документи, які б дозволяли простежити, яким саме актом та за якою процедурою суддя, виключений системою АСДС, був включений до складу суду і став головуючим у цій справі. Відсутні також відомості про здійснення нового або повторного автоматизованого розподілу, вмотивовані розпорядження керівника апарату суду чи накази голови суду, які б знімали підставу «заборони призначення». За таких умов процесуальний маршрут формування складу суду є непростежуваним. Звіт АСДС від 14.06.2024 одночасно фіксує необхідність сформувати колегію з трьох суддів та фактичну участь у відборі меншої кількості доступних суддів. За таких умов принцип випадковості, передбачений частиною третьою статті 35 КПК України, не може бути реалізований об`єктивно, а автоматизований розподіл набуває формального характеру. Це свідчить не про технічну похибку, а про структурний дефект процедури формування складу суду. З відкритих офіційних джерел, зокрема з ЄДРСР, вбачається, що у період з 10 по 14 червня 2024 року суддя ОСОБА_1 постановляв судові рішення у цивільних, кримінальних та адміністративних справах. Сторона захисту не робить висновків щодо фактичного перебування судді у відпустці, однак зазначає, що ці обставини об`єктивно не узгоджуються з підставою виключення, зафіксованою у звіті АСДС, та потребують офіційної процесуальної перевірки, якої здійснено не було.

30.12.2025 захисник ОСОБА_7 надіслала до суду письмові пояснення на підтримку заяви про відвід колегії суддів, у зв`язку з отриманням після її подання офіційної інформації від суду 29.12.2025 року. Вказала, що отримані відомості не змінюють предмет уже заявленого відводу, а підтверджують та об`єктивно підсилюють раніше викладені сумніви сторони захисту щодо: законності складу суду, дотримання імперативного порядку визначення колегії суддів, відповідності суду стандарту «суд, встановлений законом» у розумінні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так з офіційної відповіді суду на адвокатський запит, вбачається, що у Борщівському районному суді Тернопільської області не визначено постійно діючі колегії суддів. Персональний склад постійних колегій суддів не затверджувався зборами суддів строком на один рік. Формування колегіального складу суду у даному кримінальному провадженні здійснювалося з посиланням на Засади використання автоматизованої системи документообігу суду. Водночас кримінальне провадження у справі № 595/281/23 фактично розглядається колегіально, що прямо актуалізує застосування частин четвертої та п`ятої статті 35 КПК України, які мають імперативний характер і не допускають альтернативного або спрощеного порядку формування складу суду. За встановлених обставин відсутності постійно діючої колегії суддів та формування складу суду не у спосіб, прямо передбачений статтею 35 КПК України, склад суду у даному кримінальному провадженні не може вважатися судом, встановленим законом.

Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні заявлений відвід підтримала та просить клопотання задовольнити.

Ообвинувачений ОСОБА_6 підтримав клопотання про відвід колегії суддів від участі у розгляді кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив з приводу доводів захисника, вважає заявлений відвід безпідставним та необґрунтованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі з`явлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивований.

Статтею 75 КПК України встановлено перелік обставин, що виключають участь судді у кримінальному провадженні. Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Досліджуючи заявлені підстави для відводу головуючого судді ОСОБА_1 та суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , колегія суддів встановила, що такі є необґрунтовані та не узгоджуються з вимогами КПК України.

Відповідно до частини першої статті 30 КПК України правосуддя у кримінальному провадженні здійснюється виключно судом і виключно за правилами, передбаченими цим Кодексом. Частина одинадцята статті 31 КПК України прямо встановлює, що суддя або склад колегії суддів визначається у порядку, передбаченому частиною третьою статті 35 КПК України.

Частинами 3,4,5,12 ст. 35 КПК України встановлено, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження на кожного суддю, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), крім випадків, установлених законом.

Кримінальне провадження, розгляд якого відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів, в обов`язковому порядку розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою та/або її окремою підсистемою (модулем) суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду (першої чи апеляційної інстанції, Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду) строком на один рік.

Особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до п.57 «Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», яке затверджено Вищою радою правосуддя від 17.08.2021, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду судових справ (проваджень) здійснюється в суді у порядку, визначеному процесуальним законом, у день їх реєстрації на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Згідно з п. 65 вказаного Положення, результатом автоматизованого розподілу (повторного розподілу) судових справ є протокол, що автоматично створюється автоматизованою системою.

Протокол містить такі відомості: дата, час початку та закінчення автоматизованого розподілу; номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, імена (найменування) учасників справи; інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, з яких судді не беруть участі) в автоматизованому розподілі; інформація про визначення судді, судді-доповідача; інформація про суддів постійної колегії суддів, до складу якої входить визначений суддя-доповідач (без урахування підстав, зазначених у пункті 58 підрозділу 1 розділу IV); підстави здійснення автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу); прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Копія такого протоколу в електронній чи паперовій формі підписується уповноваженими особами апарату суду та видається (надсилається) заінтересованій особі не пізніше наступного дня після подання до суду відповідної заяви.

Порядок функціонування автоматизованої системи документообігу в судах загальної юрисдикції визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду. Крім того в Борщівському районному суді розроблені Засади використання автоматизованої системи документообігу суду, які затверджені рішенням зборів суддів 31.03.2016.

Згідно ухвали Тернопільського апеляційного суду від 02.05.2024 року кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_6 направлено на розгляд у Борщівський районний суд.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.05.2024 в справі № 595/281/23, номер провадження: 1-кп/594/99/2024 визначено головуючим суддею ОСОБА_1 .

Ухвалою судді від 21 травня 2024 року кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_6 призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 30.05.2024 о 14 год.

14 червня 2024 року ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про розгляд даного кримінального провадження колегіально у складі трьох суддів.

Ухвалою Борщівського районного суду від 14 червня 2024 року клопотання ОСОБА_6 задоволено і ухвалено здійснювати розгляд даного кримінального провадження колегіально у складі трьох суддів. Матеріали справи передано в канцелярію суду для визначення колегіального складу в порядку ст. 35 КПК України.

Згідно протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 14.06.2024 підставою для визначення колегії суддів є ухвала від 14.06.2024 головуючий суддя ОСОБА_1 , з метою збільшення складу суду. Визначено склад колегії суддів: 1. ОСОБА_8 - головуючий суддя, 2. ОСОБА_9 . 3. ОСОБА_10 . Інформацію внесено до системи автоматизованого розподілу.

Відповідно до ч. 1, п.1 ч. 2 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою цієї статті. Кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого щодо: злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років.

Отже, 17.05.2024 року при автоматизованому розподілі судової справи було правильно визначено головуючого суддю і тільки за клопотанням обвинуваченого, ухвалено здійснювати розгляд справи колегіально.

Відповідно до п. 2.3.23. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, яка затверджена рішення Ради суддів України від 02.04.2015 № 25 із наступними змінами, якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).

Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності).

Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу.

У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії.

У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу та резервних суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності)."

Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів, що автоматично створюється автоматизованою системою.

В Борщівському районному суді станом на 17.05.2024 і 14.06.2024, дні автоматизованого розподілу судової справи і автоматичного визначення складу колегії суддів, мали повноваження щодо розгляду судової справи троє суддів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Збори суддів Борщівського районного суду не визначали склад постійно-діючих колегій та не запроваджували спеціалізацію суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Враховуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що автоматизований розподіл судової справи № 595/281/23 і автоматичне визначення складу колегії суддів в даній справі проведено відповідно до вимог КПК України, Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, Положення про автоматизовану систему документообігу суду та Засад використання автоматизованої системи документообігу Борщівського районного суду, що свідчить про необґрунтованість заявленого захисником ОСОБА_7 відводу, оскільки стороною захисту не наведено жодних підстав, визначених ст. 75 КПК України, для відводу колегії суддів, а тому у задоволенні заявленого відводу слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31, 35, 75, 81КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника адвоката ОСОБА_7 про відвід колегії суддів Борщівського районного суду Тернопільської області у кримінальному провадженні №0000011 від 09 червня 2022 року по обвинуваченню ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.408 КК України відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено о 10.40 годині 26 січня 2026 року.

Головуючий

Судді