СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7380/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві, в режимі ВКЗ клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001883 від 21.09.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Івано-Франківськ, громадянина України, з вищою освітою, офіційно працевлаштованого в ТОВ «БС Партнерс Груп» Код на посаді директора, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

19.11.2025 до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001883 від 21.09.2022, обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Святошинського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001883 від 21.09.2022, відкритого за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванні місці, реалізуючи злочинний умисел направлений на підроблення офіційного документа, який посвідчує певні факти, що мають юридичне значення, з метою його використання, ОСОБА_4 , діючи умисно з корисливих мотивів, за попередньою змовою з невстановленою особою, усвідомлюючи протиправність своїх дій та маючи на меті подальше незаконне особисте збагачення та усвідомлюючи настання суспільно-небезпечних наслідків, у невстановлений досудовим розслідуванням день та час, однак не пізніше ніж 21.02.2022 року організував виготовлення підробленого договору позики від 10.09.2019 року, а саме виконав підпис від імені ОСОБА_7 в графі «Позичальник», тим самим підробив його.

Відповідно до диспозиції ст. 626 Цивільного кодексу України, «Поняття та види договору» - Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до диспозиції ст. 1046 Цивільного кодексу України «Договір позики» - За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Відповідно висновку експерта №406/1/24 складений 11.06.2024 року було достовірно встановлено, що підпис від імені особи ОСОБА_7 в графі «Позичальник» у договорі позики від 10.09.2019 року - виконаний рукописним способом за допомогою писального приладу (капілярної ручки), а також, що даний підпис виконаний не ОСОБА_7 , а іншою особою, з наслідуванням його підпису.

Крім цього, реалізуючи злочинний умисел направлений на використання підробленого офіційного документа, який посвідчує певні факти, що мають юридичне значення, з метою використання, ОСОБА_4 діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій та настання суспільно-небезпечних наслідків, 21.02.2022 року звернувся з позовною заявою про стягнення на його користь 7 500 000 грн., до Києво-Святошинського районного суду Київської області, за адресою: м. Київ, вул. Мельниченка, 1, додатками до якої останній долучив завідома підроблений договір позики від 10.09.2019 року в якій ОСОБА_4 являється позивачем, а ОСОБА_7 являється відповідачем. Відповідно до договору позики від 10.09.2019 року, який ніби-то був підписаний між гр. ОСОБА_4 який позичає грошові кошти в сумі 7 500 000 (сім мільйонів п`ятсот тисяч гривень) гр. ОСОБА_7 , з наявними підписами двох вище зазначених осіб, тим самим використав його, що стало підставою розгляду судової цивільної справі № 369/2856/22.

Відповідно до диспозиції ст. 76 Цивільного Процесуального Кодексу України «Докази»- Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ст. 626 Цивільного кодексу України, «Поняття та види договору» - Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до диспозиції ст. 1046 Цивільного кодексу України «Договір позики» - За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Відповідно висновку експерта №406/1/24 складений 11.06.2024 року було достовірно встановлено, що підпис від імені особи ОСОБА_7 в графі «Позичальник» у договорі позики від 10.09.2019 року - виконаний рукописним способом за допомогою писального приладу (капілярної ручки), а також, що даний підпис виконаний не ОСОБА_7 , а іншою особою, з наслідуванням його підпису.

Крім того, 21.02.2022 року ОСОБА_4 усвідомлюючи, що договір позики від 10.09.2019 є підробленим, достовірно знаючи, що таких фактів не було, з корисливих мотивів використавши завідомо підроблений документ, а саме договір позики між гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_7 від 10.09.2019 року, перебуваючи у приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області, за адресою: м. Київ, вул. Мельниченка, 1 у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб надав, вказаний завідомо підроблений офіційний документ до суду а саме Договору позики від 10.09.2019, як додаток до позовної заяви на цивільний позов щодо ОСОБА_7 що стало підставою відкриття цивільної справи № 369/2856/22, тим самим надав суду завідомо підроблений доказ.

Відповідно до диспозиції ст. 76 Цивільного Процесуального Кодексу України «Докази»- Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ст. 626 Цивільного кодексу України, «Поняття та види договору» - Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до диспозиції ст. 1046 Цивільного кодексу України «Договір позики» - За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Крім того, 21.02.2022 року ОСОБА_4 , знаходячись на території Святошинського району, міста Києва, з метою покращення свого матеріального становища, вирішив вчинити злочин, пов`язаний із заволодінням чужим майном шляхом обману. ОСОБА_4 маючи злочинний умисел на заволодіння чужим майном що належить потерпілому шляхом обману, розробив з цією метою злочинний план, згідно якого мав на меті використати завідома підроблений офіційний документ, щодо неіснуючих фінансових зобов`язань для отримання грошових коштів потерпілого, шляхом обману.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном шляхом обману, ОСОБА_4 усвідомлюючи, що договір позики від 10.09.2019 року, який ніби-то був підписаний між гр. ОСОБА_4 котрий позичає грошові кошти в сумі 7 500 000,00 (сім мільйонів п`ятсот тисяч гривень) гр. ОСОБА_7 , з наявними підписами двох вище зазначених осіб є підробленим, достовірно знаючи, що таких фактів не було, з корисливих мотивів використавши завідомо підроблений документ, перебуваючи у приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області, за адресою: м. Київ, вул. Мельниченка, 1, долучив вказаний договір у якості додатку до позовної заяви на цивільний позов до потерпілого ОСОБА_7 , що стало підставою відкриття цивільної справи № 369/2856/22, тим самим вчинив усі дії направленні на заволодіння чужого майна, а саме: грошовими коштами ОСОБА_7 , в сумі 7 500 000,00 (сім мільйонів п`ятсот тисяч гривень) шляхом обману, але не довів злочин до кінця з причин, що не залежали від його волі грошовими коштами ОСОБА_7 , шляхом обману, в сумі 7 500 000,00 (сім мільйонів п`ятсот тисяч гривень).

У судове засідання від 24.11.2025 обвинувачений не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час судового засідання.

Слідчим суддею було задоволено клопотання захисника ОСОБА_5 та відкладено судове засідання на 26.11.2025.

У судовому засіданні від 26.11.2025 прокурор клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , підтримав та просив задовольнити, вказуючи на існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні від 26.11.2025 заперечував щодо клопотання прокурора, зазначив, що досудове розслідування вже закінчено, обвинувальний акт вже направлявся до суду та був повернутий прокурору, ОСОБА_4 має статус обвинуваченого, тому застосовувати запобіжний захід має тільки суд, у провадженні якого буде перебувати обвинувальний акт, а не слідчий суддя. Вважає, що звернення з таким клопотанням до слідчого судді не передбачено КПК України. Додав, що прокурор вже звертався з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначив, що підозра необґрунтована, ризики, які перелічив прокурор надумані. Додав, що досудове розслідування завершено, тому прокурор не мав права звертатись до слідчого судді з відповідним клопотанням.

Підозрюван ий ОСОБА_4 підтримав думку захисників.

Дослідивши матеріали клопотання слідчого, заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

В судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділом Святошинського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001883 від 21.09.2022, відкритого за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

21.02.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 384, ч. 3 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_8 підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами та матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Враховуючи вже зібрані слідством докази, які були досліджені слідчим суддею в судовому засіданні, слід дійти висновку, що у стороннього спостерігача складається враження про вчинення обвинуваченим ОСОБА_8 кримінального правопорушення.

Так, ОСОБА_8 обвинувачується у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, за одне з яких законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років, що є особливо тяжким злочином.

Отримані на даному етапі досудового розслідування відомості задокументовані у відповідний процесуальний спосіб передбачений КПК України і вказують на причетність ОСОБА_8 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення, при цьому таке цілком узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польщі»).

На даному етапі кримінального провадження стороною обвинувачення та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно п. 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Котій проти України», рішення п. 32 Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин.

Так, прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Ризик переховуватися від органу досудового розслідування або суду підтверджується неодноразово направленими повістками та викликами слідчим шляхом телефонних дзвінків про виклик для проведення слідчих дій, на які гр. ОСОБА_4 не з`являвся, органам досудового розслідування поважну причину про неприбуття не повідомляв. Крім цього, існують ризики незаконно впливати на свідків та потерпілих у даному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

При обранні виду запобіжного заходу слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, надає належну оцінку наступним обставинам: ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, одне з яких згідно ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 12 років, раніше не судимий, офіційно працевлаштованого в ТОВ «БС Партнерс Груп» (Код ) на посаді директора.

Слідчий суддя відхиляє доводи сторони захисту на те, що прокурор не має права звертатися до слідчого судді з даним клопотанням, у зв`язку з направленням обвинувального акта до суду, з огляду на наступне.

Згідно ч.4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Оскільки обвинувальний акт було повернуто прокурору, у зв`язку з невідповідністю вимогам цього КПК України, а підготовче судове засідання за новим обвинувальним актом (з усунутими недоліками) не починалось, прокурор має право відповідно до ч.4 ст. 176 КПК України звернутись до слідчого судді з даним клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обираючи вид запобіжного заходу, слідчий суддя також враховує, що застосування особистого зобов`язання є недостатнім для уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України; письмових зобов`язань про поруку від осіб, які заслуговують на довіру, слідчому судді не надходило; домашній арешт є недостатнім запобіжним заходом для уникнення перелічених вище ризиків.

Наведені обставини переконують та доводять необхідність застосування до ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що повністю узгоджується з вимогами п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України; підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу не встановлено. Наразі відсутні медичні застереження щодо неможливості перебування ОСОБА_4 в умовах ДУ «Київського слідчого ізолятору».

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, розмір якої, відповідно до п.3 ч. 5 ст. 182 КПК України, має бути визначений в розмірі, від двадцяти до вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, керуючись ст.ст.131, 132, 176-179, 183, 184, 193-197 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Застосувати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 24.01.2026 року (включно), взявши його під варту в залі судового засідання.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, у розмірі 130 (сто тридцять) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 393 640 грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва, (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, банк отримувача ДКСУ, м.Київ; код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA1012089), після внесення якої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати до прокурора або суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками, потерпілим та іншими особами з приводу обставин кримінального правопорушення; здати на зберігання слідчому свій закордонний паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала слідчого судді діє до 24.01.2026 включно та підлягає негайному виконанню.

У разі внесення застави ухвала слідчого судді в частині покладених обов`язків діє протягом двох місяців з дня внесення застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання, покладених на нього обов`язків застава звертається в дохід держави.

Для утримання обвинувачений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає направленню до ДУ "Київський слідчий ізолятор" Міністерства юстиції України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 27.11.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1