справа № 619/1972/23
провадження № 1-кп/619/42/25
УХВАЛА

іменем України

03 жовтня 2025 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області у складі колегії суддів:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ,

представника власника майна ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку спеціального судового провадження за відсутності обвинуваченого (in absentia) клопотання представника ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002594 від 05.08.2022 за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.111, ч.4 ст.408 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

У провадженні Дергачівського районного суду Харківської області знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002594 від 05.08.2022, за обвинуваченням ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.111, ч.4 ст.408 КК України.

Ухвалою судді від 05 травня 2023 року у даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 27 червня 2023 року справу призначено до судового розгляду.

08.09.2025 від представника ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 надійшло клопотання про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 від 18.04.2023 року по справі №953/2869/23 на майно, що належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 . До зазначеного майна віднести квартиру загальною площею 45,5 метрів квадратних, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Посилаючись на той факт, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , не має статусу підозрюваного, обвинуваченого у кримінальному провадженні, до його майна у відповідності до вимог ч.5 ст.170 КПК України не може бути застосовано захід забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а тому представник власника майна зазначає, що арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.04.2023 року по справі № 953/2869/23 на квартиру загальною площею 45,5 метрів квадратних, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , та на праві приватної власності належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , накладений необґрунтовано, та просить його скасувати.

Прокурор ОСОБА_5 покладався на розсуд суду.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 клопотання підтримав.

У відповідності з ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже, нормами КПК України визначені виключно дві підстави коли арешт майна має бути скасованим повністю або частково, а саме, якщо відпали підстави його застосування або арешт було накладено необґрунтовано.

Таким чином, розглядаючи клопотання про скасування арешту, колегія суддів встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польші» від 22.06.2004).

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_9 від 18.04.2023 по справі № 953/2869/23 клопотання слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління СВ України в Харківській області лейтенанта юстиції ОСОБА_10 задоволено; накладено арешт на майно, що належить ОСОБА_8 , зокрема на квартиру загальною площею 45,5 метрів квадратних, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 шляхом заборони відчуження та розпорядження нею до скасування арешту майна у встановленими нормами КПК України порядку.

Разом з цим, квартира загальною площею 45,5 метрів квадратних, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 01.08.2011 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , не має статусу обвинуваченого у даному кримінальному провадженні. Має прізвище, ім`я та по-батькові, аналогічне тому, що має обвинувачений ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Задовольняючи клопотання, суд виходить з того, що арешт було помилково накладено на майно іншої, ніж обвинуваченого, особи - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 . Ця особа має нішу дату народження та РНОКПП ніж обвинувачений. Отже арешт підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 174 КПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання представника ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 18.04.2023 в частині накладення арешту на майно, що належить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зокрема на квартиру загальною площею 45,5 кв.м., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3