Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/14/25
Номер провадження 1-кп/711/256/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року Придніпровський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

представника потерпілих ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси клопотання з уточненням представника потерпілих ОСОБА_6 про призначення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000465 від 22.11.2024 стосовно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, громадянина України, українця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

УСТАНОВИВ :

Придніпровським районним судом м. Черкаси розглядається кримінальне провадження щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

У судовому засіданні 13.02.2025 представником потерпілих ОСОБА_6 з метою повного та всебічного розгляду поданого потерпілими цивільного позову у кримінальному провадженні про відшкодування моральної шкоди, завданої вчиненням кримінального правопорушення, в розмірі 2 000 000 грн, подано до суду клопотання про призначення судово-психологічної експертизи щодо визначення змін в емоційному стані потерпілих ОСОБА_4 і ОСОБА_5 і психотравмувального рівня потерпілих внаслідок загибелі їхнього батька за обставин ДТП. Клопотання обґрунтоване положеннями Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Мін`юсту України від 08.10.1998, та статей 76, 81, 103, 104 ЦПК України, оскільки представник потерпілих вважав, що питання призначення експертизи у кримінальному провадженні в межах цивільного позову не врегульоване нормами КПК України. У клопотанні преддставник потерпілих просив поставити на вирішення експерта наступні питання:

1. Чи є у потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 зміни в емоційному стані, індивідуально- психологічних проявах, які перешкоджають їхньому активному соціальному функціонуванню як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин?

2. Чи є ситуація, що досліджується у кримінальному провадженні, психотравмуючою для ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ? Якщо так, то чи завдані потерпілим ОСОБА_4 , ОСОБА_5 страждання (моральна шкода)?

3. Чи спричинені потерпілим ОСОБА_4 , ОСОБА_5 страждання (моральна шкода) за умов ситуації, пов`язаної із загибеллю їхнього батька в дорожньо-транспортній події, що досліджується у кримінальному провадженні?

4. Якщо потерпілим ОСОБА_4 , ОСОБА_5 завдані страждання (моральна шкода), який розмір може становити грошова компенсація за спричинену моральну шкоду?

Оскільки клопотання подане до початку судового розгляду та визначення порядку і обсягу дослідження доказів, суд роз`яснив сторонам, що клопотання є завчасним і буде вирішене після ознайомлення з ним сторони захисту, визначення порядку і обсягу дослідження доказів та їх безпосереднього дослідження, з чим сторони погодилися.

У подальшому захисником ОСОБА_8 через канцелярію суду 24.02.2023 подано заперечення на клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, в якому сторона захисту просить відмовити у його задоволенні. Сторона захисту посилалась на визначений ст. 242 КПК України порядок призначення та проведення судових експертиз, серед обов`язкових підстав проведення яких відсутнє доведення обставин отримання моральної шкоди та її розміру. Доведення обставини отримання моральної шкоди, її розміру належать безпосередньо до обов`язку потерпілого, вирішуються ним особисто у формі подання цивільного позову. Задоволення чи відмова в цивільному позові потерпілого належить за змістом ст. 368 КПК України безпосередньо до компетенції суду, якому належить розглянути кримінальне провадження по суті. Таким чином, потерпілим та його представником не може бути перекладено свій обов`язок на доведення моральної шкоди на іншу сторону кримінального провадження. Крім цього, судові експертизи належать до юридичних засобів доказування обставин, що становлять предмет кримінальних проваджень. На думку захисту, на вирішення психологічної експертизи не може бути постановлено питань, які передбачають юридичну оцінку, апсихологом не може бути надано висновку щодо обставин заподіяння, визначення розміру та встановлення форм компенсації моральної шкоди. Кожна сторона кримінального провадження має право надати суду висновок експерта, який ґрунтується на його наукових, технічних або інших спеціальних знаннях.Крім того, обов`язок доказування обставин, що складають предмет судового розгляду, законом покладено на відповідну заінтересовану сторону, тому заявлення такого клопотання сторона захисту розцінює як зловживання потерпілими своїми правами, що порушує передбачений ст. 22 КПК України принцип змагальності шляхом перекладання здійснення своїх прав на інших учасників кримінального провадження.

У подальшому представником потерпілих ОСОБА_6 у судовому засіданні 28.05.2025 подане уточнене клопотання про призначення судово-психологічної експертизи в частині доручення проведення судово-психологічної експертизи іншому експерту, а саме судовому експерту ОСОБА_9 (18001, м. Черкаси, вул. Святотроїцька, 55, оф. 3).

Суд відклав розгляд уточненого клопотання до розгляду первинного клопотання від 13.02.2025, з чим сторони погодилися.

У судовому засіданні 18.09.2025 суд повернувся до розгляду клопотання про призначення судово-психологічної експертизи з уточненнями.

Представник потерпілих ОСОБА_6 та потерпілі ОСОБА_4 і ОСОБА_5 подане клопотання підтримали, просили його задовольнити.

Прокурор у вирішенні клопотання покладався на розсуд суду.

Захисник ОСОБА_8 , позицію якого підтримав обвинувачений ОСОБА_7 , заперечив проти задоволення клопотання про призначення судово-психологічної експертизи, посилаючись на доводи, наведені стороною захисту у письмових запереченнях від 24.02.2025, просив у задоволенні клопотання відмовити як такого, що спрямоване виключно на затягування часу розгляду кримінального провадження.

Заслухавши сторін, дослідивши подане представником потерпілих клопотання та заперечення сторони захисту проти нього, суд дійшов наступних висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; 6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення; 7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.

Як визначено ч. 2 ст. 84 КПК України процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно зі ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя, суд за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до вимог ст. 332 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. До ухвали суду про доручення проведення експертизи включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом.

Згідно з ч. 7 ст. 244 КПК України, до ухвали про доручення проведення експертизи включаються запитання, поставлені експертові особою, яка звернулася з відповідним клопотанням. Суд має право не включити до ухвали запитання, поставлені особою, яка звернулася з відповідним клопотанням, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

Пунктом 6.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року № 53/5 (далі - Інструкція), об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Відповідно до п.6.3 Інструкції, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

За п.6.4. Інструкції, основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Частиною 5 статті 128 КПК України визначено, що цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Оскільки клопотання представника потерпілих - цивільних позивачів про призначення судово-психологічної експертизи по встановленню розміру спричиненої моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, заявлене в межах поданого ними у кримінальному провадженні цивільного позову, суд, вирішуючи клопотання, враховує також норми ЦПК України.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Процесуальними джерелами доказів є пояснення сторін, третіх осіб, їх представників, показання свідків, письмові докази, речові докази, зокрема звуко - і відеозаписи, висновки експертів.

Згідно зі ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із них самих питань, або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» від 25 лютого 1994 року № 4038-XІІ судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8, судова експертиза як один із засобів доказування сприяє всебічному, повному й об`єктивному дослідженню обставин справи, по встановленню законних та обґрунтованих рішень.

Порядок призначення експертизи врегульовано також статтями 103-104, 108-109 ЦПК України.

Як вказано у ст. 1167 ЦК України та постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні питання про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить.

Беручи до уваги зміст наведених норм, враховуючи, що для встановлення характеру і ступеню моральних страждань, а також розміру компенсації за завдану потерпілим - цивільним позивачам ОСОБА_4 та ОСОБА_5 моральну шкоду, необхідні спеціальні знання, на чому останні наполягають, у зв`язку із заявленим ними цивільним позовом про стягнення моральної шкоди в розмірі 2 000 000 грн, суд вважає за необхідне клопотання представника потерпілого та цивільних позивачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про призначення судової психологічної експертизи задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КПК України витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів, несе сторона кримінального провадження, яка заявила клопотання про виклик свідків, залучила спеціаліста, перекладача чи експерта, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 4 ст. 332 КПК України визначено, що після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

Керуючись статтями 242, 322, 332, 372-376 КПК України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання представника потерпілих ОСОБА_6 про призначення судово-психологічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000465 від 22.11.2024 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України - задовольнити.

Призначити потерпілим ОСОБА_4 , ОСОБА_5 судово-психологічну експертизу у кримінальному провадженні № 0000465 від 22.11.2024 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

На вирішення експерта поставити питання:

1. Чи є у потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 зміни в емоційному стані, індивідуально- психологічних проявах, які перешкоджають їхньому активному соціальному функціонуванню як особистості і виникли внаслідок впливу певних обставин?

2. Чи є ситуація, що досліджується у кримінальному провадженні, психотравмуючою для ОСОБА_4 та ОСОБА_5 ? Якщо так, то чи завдані потерпілим ОСОБА_4 , ОСОБА_5 страждання (моральна шкода)?

3. Чи спричинені потерпілим ОСОБА_4 , ОСОБА_5 страждання (моральна шкода) за умов ситуації, пов`язаної із загибеллю їхнього батька в дорожньо-транспортній події, що досліджується у кримінальному провадженні?

4. Якщо потерпілим ОСОБА_4 , ОСОБА_5 завдані страждання (моральна шкода), який розмір може становити грошова компенсація за спричинену моральну шкоду?

Проведення судово-психологічної експертизи доручити судовому експерту ОСОБА_9 (18001, м. Черкаси, вул. Святотроїцька, 55, оф. 3).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України за надання завідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків.

Роз`яснити експерту, що він не має права брати участь у кримінальному провадженні з підстав, передбачених ч.1 ст.77 КПК України, і за наявності таких підстав зобов`язаний заявити собі самовідвід.

В розпорядження експерта надати матеріали кримінального провадження.

Зобов`язати потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 прибути до експерта у визначені експертом дату та час.

Зобов`язати експерта провести експертизу в установлений законодавством строк, але не більше одного місяця з моменту надходження справи до експерта.

Витрати за проведення експертизи покласти на потерпілих - цивільних позивачів ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 , м.т. НОМЕР_1 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 , м. т. НОМЕР_2 ).

Відкласти судовий розгляд до отримання експертного висновку.

Копію ухвали направити експерту закладу для проведення експертизи.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1