Провадження № 1-кс/686/9674/25
15 жовтня 2025 року м.Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника-адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хмельницькому клопотання заступника начальника ВнП №5 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_6 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Буряківка Заліщицького району Тернопільської області, українка, громадянка України, на утриманні неповнолітніх дітей не має, керівник Хмельницького обласного благодійного фонду «Рута-Мед», зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , м.т. НОМЕР_1 , раніше не судимої,
09.10.2025 заступника начальника ВнП №5 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України залишати житло цілодобово, посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення.
У судовому засіданні слідчий і прокурор клопотання підтримали, наполягали на його задоволенні.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечили, разом із тим просили застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.
Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до такого висновку.
Згідно з ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , у не встановлений в ході досудового розслідування час та місці,розробилазлочинну схему отриманнянеправомірноївигодивідгромадянУкраїни для себе та третьої особи за вплив на прийняттярішення особами, уповноваженими на виконанняфункційдержави, а саме за вплив на невстановлених в ході досудового розслідування посадовихосіблікарсько-консультативної комісіїщодовстановлення групи інвалідності особам, що не досягли повноліття.
Так, ОСОБА_5 , маючи злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди для себе та третьої особи за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, з корисливих мотивів, з метою одержання неправомірної вигоди, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, 23.06.2025, у другій половині дня, більш точний час не встановлено, перебуваючи по вул. Проскурівській у м. Хмельницькому, в ході особистого спілкування з ОСОБА_7 , висловила останній пропозицію здійснити вплив на посадових осіб лікарсько-консультативної комісії за передачу їй, тобто ОСОБА_5 , неправомірної вигоди в сумі близько 6 500 7 000 доларів США щодо прийняття рішення про встановлення неповнолітній дитині ОСОБА_7 групи інвалідності, що в свою чергу надасть можливість чоловіку останньої отримати відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації.
У зв`язку із зазначеним, 01.07.2025, ОСОБА_7 звернулася до правоохоронних органів із відповідною заявою щодо незаконних дій ОСОБА_5 та, в подальшому, діяла під їх контролем.
В подальшому, ОСОБА_5 , реалізуючисвійзлочиннийумисел, спрямований на одержаннянеправомірноївигоди для себе та третьої особи за вплив на прийняттярішення особами, уповноваженими на виконанняфункційдержави, 08.07.2025, близько 17 год 20 хв, перебуваючи біля будинку № 54 по
вул. Подільській в м. Хмельницькому, під час особистої розмови з ОСОБА_7 повідомила, що раніше займалась виготовленням документів щодо встановлення неповнолітнім груп інвалідності та у неї ніколи не виникало з цього приводу проблем, а тому в кінцевому рахунку відповідні посадові особи нададуть
ОСОБА_7 документи щодо встановлення її неповнолітньому сину групи інвалідності.
Таким чином ОСОБА_5 створила у ОСОБА_7 впевненість у реальності своїх дій та можливості здійснити вплив на посадових осіб, уповноважених на виконання функцій держави, а саме на невстановлених посадових осіб лікарсько-консультативної комісії щодо прийняття рішення про встановлення неповнолітньому сину останньої групи інвалідності.
Продовжуючи свої злочинні дії, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди для себе та третьої особи за вплив на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій держави, 08.07.2025, близько 17 год 22 хв, перебуваючи біля будинку № 54 по вул. Подільській в м. Хмельницькому, під час особистої розмови ОСОБА_5 повідомила ОСОБА_7 про необхідність надання для неї копії паспорту останньої та свідоцтва про народження її неповнолітнього сина, після чого протягом місяця ОСОБА_7 зможе отримати медичні документи, що підтверджують встановлення її неповнолітньому сину групи інвалідності. При цьому, ОСОБА_7 має надати їй, тобто ОСОБА_5 , неправомірну вигоду в розмірі 7 000 доларів США для неї та третіх осіб за здійснення впливу на посадових осіб лікарсько-консультативної комісії щодо прийняття рішення про встановлення неповнолітньому сину ОСОБА_7 групи інвалідності.
Таким чином, ОСОБА_5 висловила пропозицію ОСОБА_7 здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, а саме посадових осіб лікарсько-консультативної комісії щодо прийняття рішення про встановлення неповнолітній дитині ОСОБА_7 групи інвалідності за неправомірну вигоду в сумі 7 000 доларів США, що відповідно до курсу валют Національного Банку України станом на 08.07.2025 становить 292 582,5 гривні.
Своїми умисними діями, які виразились у пропозиції здійснити вплив за надання неправомірної вигоди для себе та третьої особи на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, ОСОБА_5 вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 3692 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме: Постановою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 14.03.2025; - Протоколом огляду документів від 05.05.2025; - Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 05.06.2025; - Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 05.06.2025; - Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_11 від 26.06.2025; - Протоколом проведення слідчого експеременту від 26.06.2025; - Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 26.06.2025; - Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 26.06.2025 - Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 26.06.2025; - Протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 26.06.2025;
07.10.2025 в ході проведення досудового розслідування, відповідно до ст. ст. 40, 42, 276, 277, 278 КПК України ОСОБА_16 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2ст. 369-2 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_16 інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - Заявою про вчинення кримінального правопорушення від 04.07.2025; - Протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 01.07.2025; - Протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а саме аудіо-, відеоконтролю особи від 10.07.2025; - Протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії, а саме аудіо-, відеоконтролю особи від 13.08.2025, - Іншими зібраними матеріалами провадження.
Зібрані під час досудового розслідування матеріали кримінального провадження (докази) дають підстави вважати, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.
Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).
Слідчий суддя вважає, що на даному етапі досудового розслідування докази наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.
При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.
Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.
Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_5 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах та матеріалах кримінального провадження з урахуванням позиції його сторін, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_8 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.
Слідчий суддя погоджується із доводами слідчого та прокурора, що повідомлена ОСОБА_5 підозра ґрунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах.
Разом із тим, слідчий суддя зауважує, що оцінка доказів на предмет їх належності, достатності для підтвердження винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення не входить до повноважень слідчого судді, утому числі у межах поданого клопотання про застосування запобіжного заходу.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є джерелом права.
На час розгляду цього клопотання повідомлена підозра ОСОБА_5 повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості», відображеним зокрема у п. 175 рішення від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).
Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Зокрема, матеріалами кримінального провадження та під час судового розгляду клопотання частково знайшов своє підтвердження ризик переховування ОСОБА_5 від органу досудового розслідування, оскільки співставляючи можливі негативні наслідки для себе у вигляді засудження за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, може вчинити дії, спрямовані на ухилення від слідства та суду.
Водночас, аналізуючи наявність соціальних зв`язків підозрюваного, його вік, стан здоров`я та наявність постійного місця проживання, відсутності відомостей про притягнення до кримінальної відповідальності раніше, слідчий суддя вважає, що хоч і досудове розслідування перебуває на початковій стадії, ризик переховування підозрюваного не є високим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
З огляду на викладене, ризик впливу на свідків у кримінальному провадженні слідчий суддя вважає наявним та вираженим.
Разом із тим, слідчим і прокурором не доведений ризик перешкоджання кримінальному правопорушенню іншим чином.
Крім цього, слідчий у клопотанні не наводить обґрунтування ризику знищення або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Зважаючи на викладене, аргументи захисника про те, що наведені слідчим у клопотанні ризики не існують, підлягають відхиленню.
З метою нівелювання зазначених ризиків, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Зібрані під час досудового розслідування матеріали кримінального провадження (докази), дають підстави вважати, що на даній стадії досудового розслідування підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України.
Враховуючи наведені ризики, усі, визначенні ст.178 КПК України обставини, мету та підстави застосування запобіжних заходів (забезпечення належної процесуальної поведінки), вагомість наявних доказів, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні даного кримінального правопорушення, обґрунтування прокурора та слідчого наведені у поданому клопотанні, тяжкість можливого призначеного покарання, особу підозрюваного ОСОБА_5 , міцність її соціальних зв`язків, прихожу до висновку, що належну процесуальну поведінку останнього забезпечить запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який полягав би у заборонні залишати місце проживання в період часу з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, з покладенням на нього визначених ст.194 КПК України обов`язків.
Зважаючи на встановлені обставини, вважаю, що саме такий запобіжний захід є необхідним та достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 177-178, 181, 183-184, 193-194, 196, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 3692 КК України, запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, який полягає у забороні залишати місце проживання в період часу з 21 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду окрім випадків необхідності прослідувати до місця укриття під час оголошення сигналу «Повітряна тривога» або до медичного закладу для отримання медичної допомоги, та покласти на підозрювану ОСОБА_5 , 28.10.1961 обов`язки, а саме:
- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого або прокурора;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала діє по 12 грудня 2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення..

Слідчий суддя ОСОБА_1