Провадження №: 1-кс/755/3935/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" жовтня 2025 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 розглянувши скаргу представник ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві та прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, у межах кримінального провадження №0000068 від 23.09.2025 року, -

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_2 - адвокат ОСОБА_3 звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва зі скаргою в якій просить слідчого суддю визнати протиправними дії начальника відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві, які виразились у винесенні постанови від 13.10.2025 року про часткове задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 від 12.10.2025 року, оскільки така постанова суперечить вимогам ст. 220 КПК України, є необґрунтованою, ухвалена без належного дослідження обставин, викладених у клопотанні, та фактично перешкоджає повному і неупередженому розслідуванню кримінального провадження; скасувати постанову начальника відділу дізнання Дніпровського УП ГУНП у м. Києві від 13.10.2025 року про часткове задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 ; зобов`язати уповноважену особу органу досудового розслідування у кримінальному провадженні внести до ЄРДР відомості за фактичними ознаками злочину, передбаченого ч.5 ст.185 КК України (крадіжка, вчинена за попередньою змовою групою осіб, у великих розмірах), оскільки фактичні обставини, викладені в заяві потерпілого, а також підтверджені ухвалою суду від 29 серпня 2025 року, свідчать саме: про вчинення такий злочину, а не самоуправство за ст. 356 КК України; зобов`язати орган досудового розслідування провести невідкладні слідчі (розшукові) дії, а саме: допитати ОСОБА_2 у процесуальному статусі потерпілого відповідно до вимог ст. 55, 56 КПК України; вручити йому пам`ятку про права та обов`язки потерпілого; надати копію витягу з ЄРДР із зазначенням усіх слідчих та прокурорів, включених до складу СОГ; здійснити вилучення відеозаписів подій, що мали місце 28.07.2025 року біля будинку за адресою: АДРЕСА_4, під`їзд 12, на яких зафіксовано факт демонтажу та викрадення металевої конструкції вхідної групи групою осіб; зобов`язати прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва здійснити процесуальний контроль за виконанням ухвали суду від 29 серпня 2025 року та забезпечити реальне усунення виявлених порушень вимог кримінального процесуального закону.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного.

Згідно ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Крім того, згідно ч.2 ст.8 та ч.5 ст.9 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні та кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Також у ст.13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права.

Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, у силу ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк; 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу; 9-?) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-? частини першої статті 284 цього Кодексу.

Слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні /п.18 ч.1 ст.3 КПК України/.

Згідно ч.1 ст.25 КПК України, прокурор, слідчий, дізнавач зобов?язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Також, положення ч.1 ст.214 КПК зобов`язують слідчого, дізнавача, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст.214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). При цьому реальність конкретної події злочину має визначатись наявністю об`єктивних даних, що свідчать про ознаки об`єктивної сторони злочину, тобто даних про наявність суспільно небезпечного діяння для злочинів з формальним складом та, додатково, даних про наслідки - для злочинів з матеріальним складом.

Системний аналіз положень статей 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Згідно матеріалів скарги, на підставі ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 29.08.2025 року орган досудового розслідування Дніпровська окружна прокуратура міста Києва внесла відомості до ЄРДР за №0000068 від 23.09.2025 року, у порядку ст.214 КПК України, за ст.356 КК України.

12.10.2025 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_2 надіслав до Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві клопотання про проведення процесуальних дій - внести зміни до відомостей ЄРДР. зареєстрованих прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва за ст. 356 Кримінального кодексу України, перекваліфікувавши кримінальне правопорушення за ознаками ст. 185 Кримінального кодексу України (крадіжка), відповідно до фактичних обставин заяви та ухвали суду від 29 серпня 2025 року; надати детальні вказівки з термінами їх виконання, де доручити викликати повісткою та допитати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 . адреса для листування: АДРЕСА_2 , тел. для зв`язку: НОМЕР_1 , у якості потерпілого; вручити потерпілому ОСОБА_2 пам`ятку про права та обов`язки потерпілого відповідно до вимог КПК України, а також копію витягу з ЄРДР із зазначенням усіх слідчих та прокурорів, включених до СОГ; доручити терміново вилучити відеозаписи подій, що відбувалися 28.07.2025 р. приблизно з 10.00 по 16.00 годині біля будинку за адресою: АДРЕСА_4. під`їзд 12 (напроти вікон стоматології), де група осіб здійснила демонтаж та викрадення металевої конструкції вхідної групи, вчинивши крадіжку та протидію господарській діяльності ОСОБА_2 ; повістку направити на адресу: АДРЕСА_2 , тел. для зв`язку: НОМЕР_1 , ОСОБА_2 ; відповідь на клопотання направити адвокату ОСОБА_3 на електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_2 або на адресу: АДРЕСА_3 . тел. НОМЕР_2 .

13.10.2025 року постановою дізнавача Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_4 клопотання адвоката ОСОБА_3 від 12.10.2025, що діє в інтересах ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задоволено частково; відмовлено у внесенні змін до відомостей ЄРДР, зареєстрованих Дніпровською окружною прокуратурою міста Києва за ст.356 Кримінального кодексу України та перекваліфікації кримінального правопорушення із ст.356 КК України на відповідну частину ст.185 Кримінального кодексу України (крадіжка); в іншій частині заявлене клопотання задоволено; про прийняте рішення проінформовано адвоката ОСОБА_3 .

Дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється /ч.5 ст. 40-? КПК України/.

Прокурор, згідно ст.36 КПК України, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений, серед іншого, починати досудове розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом; скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих. Прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

Так, виклад фактичних обставин справи - це формулювання фактичного складу діяння, тобто конкретний опис поведінки особи й інших юридичних фактів, які встановлено (процесуально доведено), які мають кримінально-правове значення та в системному поєднанні утворюють фактичний склад злочину.

Формула кваліфікації - це сукупність буквених (літерних) і цифрових позначень, які вказують на кримінально-правові норми (статті, їх частини та пункти), що підлягають застосуванню. Вона дає відповідь на запитання: чи має діяння склад злочину і якою саме статтею кримінального закону він передбачений.

Значення формули кваліфікації полягає в тому, що за її допомогою можна здійснити стисле й точне посилання на закон про кримінальну відповідальність.

Юридичне формулювання обвинувачення - це, за суттю, юридична «розшифровка» і конкретизація формули кваліфікації. Іншими словами, це словесне посилання на ті кримінально-правові норми, які відображені у формулі кваліфікації; юридичні формулювання, що містяться у нормах кримінального закону, який встановлює відповідальність за вчинене посягання. У процесуальних документах, в яких закріплюється результат кваліфікації злочинів, відображається сутність обвинувачення, пред`явленого особі, тобто, вказується, у скоєнні якого злочину обвинувачується особа. Юридичне формулювання обвинувачення описується словами та за допомогою формули кваліфікації.

У той же час, попередня кваліфікація є однією із складових відомостей, які слідчий, прокурор, дізнавач вносить до ЄРДР. У разі наявності підстав, що зумовлюють зміну кваліфікації на стадії досудового слідства, може мати місце доповнення та зміна правової кваліфікації кримінального правопорушення, а вчиненому діянню буде надана правильна кваліфікація.

Отже, правова кваліфікація дій особи визначається саме прокурором, який відповідно до ст.36 КПК України та дізнавачем, згідно зі ст. 40-? КПК України, є самостійними у своїй процесуальній діяльності, виходячи із фактичних обставин, які дійсно свідчать про ознаки певного складу злочину.

Статтею 26 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

До компетенції слідчого судді за Кримінальним процесуальним кодексом України належать три групи питань: розгляд клопотань та надання дозволу на проведення слідчих та негласних слідчих (розшукових) дій, які обмежують права і свободи людини та контроль за їх провадженням; надання дозволу на застосування та контроль застосування запобіжних та інших заходів кримінально-процесуального примусу; розгляд скарг на дії (бездіяльність) та рішення органів досудового розслідування та прокурора.

Слідчий суддя під час розгляду скарги на дії /бездіяльність/ слідчого не встановлює обставин можливого кримінального правопорушення, не здійснює його попередньої кваліфікації та не визначає конкретних відомостей, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У цьому випадку слідчий суддя при розгляді скарг позбавлений права аналізувати фактичні обставини вчиненого кримінального правопорушення, надавати оцінку доказам та зобов`язувати слідчого, дізнавача, прокурора кваліфікувати кримінальне правопорушення за певною статтею Кримінального кодексу під час внесення фабули кримінального правопорушення до ЄРДР.

Отже, ч.2 ст.307 КПК України вказує на те, що слідчий суддя, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування, постановляє ухвалу про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Також, згідно зі ч.4 ст.304 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Враховуючи те, що адвокат ОСОБА_3 у своїй прохальній частині скарги, зазначив вимоги, які не підлягають оскарженню згідно ст.303 КПК України, а тому, слідчий суддя дійшов висновку, що у відкритті провадження за скаргою представник ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві та прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, у межах кримінального провадження №0000068 від 23.09.2025 року слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.303-304, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

У відкритті провадження за скаргою представник ОСОБА_2 - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність дізнавача Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві та прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва, у межах кримінального провадження №0000068 від 23.09.2025 року - відмовити.

Копію ухвали невідкладно направити особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та всіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1