Київський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

17 листопада 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

потерпілого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в режимі відеоконференції з використанням підсистеми «Електронний суд» апеляційні скарги потерпілого ОСОБА_5 і представника потерпілого ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30 червня 2025 року,

у с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30.06.2025 скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у не розгляді клопотання у кримінальному провадженні № 0000409, залишено без розгляду.

В апеляційних скаргах ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати і призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

Обґрунтовуючи свої вимоги, зазначає про істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, яке виразилось у здійсненні судового провадження за відсутності потерпілого і захисника, належним чином не повідомленого про дату, час і місце судового засідання, що згідно з п.п.4, 5 ч.2 ст.412 КПК України є безумовною підставою для скасування судового рішення. Також вважає, що ухвала постановлена незаконним складом суду, визначеним з порушенням вимог п.1 ч.1, ч.3 ст.35 КПК України щодо черговості і хронології надходження скарги до суду, що можна встановити шляхом порівняння дати, години, хвилини, тощо надходження скарги до суду, її реєстрації та авторозподілу, і що ухвалу постановив не суд у складі слідчого судді, а слідчий суддя.

Крім того, слідчий суддя прийняв рішення про залишення скарги без розгляду, яке не передбачене кримінальним процесуальним законом, вийшов за її межі, вдавшись до дослідження обставин, які не є предметом скарги, не дотримав строку, визначеного ч.2 ст.306 КПК України, який становить 72 години з моменту надходження скарги. В матеріалах судового провадження відсутні матеріали проваджень, на які посилається слідчий суддя, та судові рішення про тимчасовий доступ до цих проваджень, як і докази того, що ці справи маються однакові вимоги за клопотаннями, бездіяльність стосовно розгляду яких оскаржується. Наголошує на тому, що КПК України не дає судді повноважень вирішувати питання щодо зловживання потерпілим і покладає обов`язки забезпечувати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Тим більше, що уповноважена особа не надала суду докази розгляду клопотання потерпілого в порядку, передбаченому ст.220 КПК України, що вважає підставою для автоматичного задоволення скарги на бездіяльність.

Крім того, ОСОБА_5 просить поновити строк апеляційного оскарження ухвали слідчого судді, яку виявив 07.07.2025, і одночасно стверджує, що строк апеляційного оскарження ним пропущено не було.

В другій апеляційній скарзі ОСОБА_5 вже вказує, що виявив ухвалу в Єдиному державному реєстрі судових рішень 30.09.2025.

Апеляційна скарга представника потерпілого ОСОБА_6 містить аналогічні вимоги та їх обґрунтування.

У клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження представник зазначає, що виявив ухвалу в Єдиному державному реєстрі судових рішень 21.07.2025.

В судове засідання представник ОСОБА_6 і прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва , які належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду, не прибули. У заяві від 13.10.2025 ОСОБА_6 просив розглядати його апеляційні скарги, подані в інтересах ОСОБА_5 , за його відсутності, за умови участі в їх розгляді ОСОБА_5 . Процесуальний керівник у кримінальному провадженні - прокурор Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 у направлених на адресу Київського апеляційного суду поясненнях просив розглянути апеляційну скаргу без його участі. А тому відповідно до вимог ч.4 ст.405 КПК України їх неприбуття не перешкоджає апеляційному розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи потерпілого на підтримку клопотань та апеляційних скарг, перевіривши матеріали судового провадження, обговоривши доводи клопотань та апеляційних скарг, колегія суддів приходить до таких висновків.

Згідно з ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

За приписами ч.3 ст.395 КПК України якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя постановив ухвалу без виклику осіб і направив ухвалу в електронному виді потерпілому і представнику, що підтверджується довідками про доставку електронного документу до їх електронних кабінетів у підсистемі «Електронний суд» 01.07.2025 (а.с.28, 29).

Оскільки закінчення строку припало на неділю 06.07.2025 і потерпілий подав першу апеляційну скаргу на наступний за ним робочий день в понеділок 07.07.2025, згідно з ч.7 ст.115 КПК України строк апеляційного оскарження ним пропущений не був і підстав його поновлювати немає.

Представник потерпілого подав апеляційну скарги 21.07.2025, тобто з пропуском встановленого законом строку. Враховуючи те, що його апеляційна скарга за вимогами та їх обґрунтуванням дублює апеляційні скарги ОСОБА_5 , колегія суддів вважає за доцільне поновити строк апеляційного оскарження і розглянути всі апеляційні скарги у цьому провадженні по суті.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, слідчим відділом Солом`янського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000409, в якому ОСОБА_5 визнаний потерпілим.

ОСОБА_5 в порядку, передбаченому ст.303 КПК України, звернувся до слідчого судді зі скаргою, в якій просив зобов`язати прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 розглянути його клопотання № 0000409-SOP-VYH--01-12-24 від 05.08.2024 відповідно до вимог ст.220 КПК України. Свої вимоги мотивував тим, що прокурор його клопотання про надання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, матеріалів щодо групи прокурорів, слідчих, детективів тощо, проведення допитів, тимчасового доступу, ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у даному кримінальному провадженні не розглянув, чим вчинив бездіяльність.

Слідчий суддя вказав в ухвалі, що з 01.08.2024 по 28.05.2025 Солом`янським районним судом м. Києва зареєстровано та розподілено 3 383 скарги ОСОБА_5 на бездіяльність прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва. За своїм змістом скарги є майже ідентичними, стосуються бездіяльності прокурорів, яка полягає у не розгляді однотипних клопотань, поданих ОСОБА_5 як потерпілим у кримінальному провадженні № 0000409 в один проміжок часу.

Слідчий суддя дав оцінку процесуальним діям ОСОБА_5 і дійшов висновку, що подання ним надмірної кількості однотипних скарг на бездіяльність різних прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва протягом короткого терміну відповідає усім ознакам сутяжництва як форми зловживання процесуальними правами. Також слідчий суддя зауважив, що задоволення скарг ОСОБА_5 може призвести до розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави фактично на розгляд та надання відповідей на тисячі клопотань однакового змісту в межах одного кримінального провадження та, відповідно, до браку часу для концентрації зусиль на розслідуванні дійсно суспільно небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень.

Враховуючи те, що заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Верховного Суду від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к), і в цьому контексті Конституційний Суд України вказав, що повторне звернення до Конституційного Суду України тієї самої особи з клопотанням щодо перевірки того самого положення закону України на відповідність тим самим положенням Конституції України свідчить про зловживання правом на подання конституційної скарги (ухвала Першої колегії суддів Першого сенату Конституційного Суду України від 09.07.2018 № 213-1(І)/2018), слідчий суддя залишив скаргу без розгляду.

Колегія суддів погоджується з таким висновком і доводи апеляційної скарги його не спростовують.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З надісланих прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , який входить в групу прокурорів у кримінальному провадженні № 0000409, пояснень вбачається, що на адресу окружної прокуратури від ОСОБА_5 та його представника ОСОБА_6 надходять численні клопотання про здійснення певних слідчих дій. Аналізом клопотань встановлена їх тотожність, змінюються тільки вихідний номер клопотання, адресат (ПІБ прокурора, який входить до групи прокурорів у цьому провадженні). Ці клопотання ОСОБА_5 формує та надсилає без участі людини за допомогою технічних засобів (бот, спеціальне програмне забезпечення). Розглядаючи вказані клопотання, прокурором особисто вживаються заходи, зокрема, витребування інформації з НБУ, ВГВФО, скерування до суду та розгляд клопотань про тимчасовий доступ до речей і документів, а також виклик та допит вказаних у клопотаннях свідків. Також стороною обвинувачення за клопотаннями ОСОБА_5 та його представника надавались витяги з ЄРДР, постанови про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні. З метою розгляду клопотань потерпілого прокурором надаються відповідні вказівки органу досудового розслідування, які останнім розглянуті в межах компетенції.

Наразі в прокуратурі перебувають на реєстрації та подальшого розгляду вже більше 11 тисяч аналогічних клопотань ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . За період з 01.01.2025 по 31.12.2024 до окружної прокуратури надійшло 16 216 клопотань і всі вони розглянуті.

У місцевому суді на розгляді перебуває велика кількість скарг ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на бездіяльність слідчих та прокурорів у кримінальному провадженні, за результатами розгляду яких слідчі судді приймають рішення про відмову в їх задоволенні, в тому числі з причин зловживання правом.

З огляду на викладене і те, що прокурорами та слідчими клопотання ОСОБА_5 та його представника розглянуті, просив відмовити в задоволенні апеляційних скарг.

До цих пояснень прокурор долучив копію довідки про кількість звернень ОСОБА_5 за період з 01.01.2024 по 31.12.2024, копію відповіді ОСОБА_5 з роз`ясненням права на ознайомлення з матеріалами справи, наданням вказівок слідчим у кримінальному провадженні за його клопотаннями, тощо.

У КПК України визначено три випадки, які можуть визнаватися зловживанням процесуальними правами в кримінальному провадженні: заявлення повторного відводу з метою затягування кримінального провадження (ч. 4 ст. 81 КПК України); технічна неможливість участі в відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, переривання зв`язку з метою затягування судового розгляду (ч.6 ст.336 КПК України); недотримання розумних строків проголошення вступної промови з метою затягування судового розгляду (ч.1 ст.349 КПК України).

Отже, зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа реалізує свої процесуальні права і вчиняє передбачені процесуальним законодавством процесуальні дії з метою, яка не відповідає завданням кримінального провадження.

Крім того, учасники судового провадження зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

У скарзі на бездіяльність прокурора ОСОБА_5 вживає образливі висловлювання на адресу працівників суду, прокурорів, слідчих, в тому числі даючи власну оцінку розумовим здібностям, які не можуть використовуватися ні в процесуальних документах, ні у виступах учасників судового провадження. Аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду (справа № 199/6713/14-ц).

Згідно з ч.6 ст.9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу.

У відповідності з п.п.4, 19 ч.1 ст.7, ч.1 ст.11, ч.ч.1, 3 ст.26 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадами кримінального провадження, до яких відноситься повага до людської гідності та диспозитивність.

Надмірна кількість однотипних клопотань, які адресовані кожному прокурору, який входить у групу прокурорів у даному кримінальному провадженні, подальше оскарження бездіяльності кожного прокурора, яка полягає у не розгляді кожного клопотання окремо, шляхом подання однотипних скарг, в яких змінюється лише прізвище прокурора, і які містять висловлювання, неприпустимі для процесуальних документів, суперечить загальним засадам і завданням кримінального провадження і є зловживанням правом.

З огляду на викладене слідчий суддя вірно застосував аналогічю У зв`язку з чим сл

А тому слідколегія суддів вважає обґрунтованим висновок слідчого судді про зловживання ОСОБА_5 своїми процесуальними правами потерпілого.

На переконання колегії суддів, подання надмірної кількості однотипних скарг, які

Протоколом повторного автоматизованого визначення слідчого судді від 27.05.2025 у зв`язку із відрахуванням зі штату суду судді ОСОБА_9 після закінчення строку відрядження для розгляду скарги ОСОБА_5 була визначена суддя ОСОБА_10 . Тому доводи потерпілого про постановлення ухвали незаконним складом суду, сформованим з порушенням правил п.1 ч.1, ч.3 ст.35 КПК України щодо черговості і в хронологічному порядку, непереконливі.

Згідно з ч.3 ст.306 КПК України розгляд скарг на рішення дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу.

Оскільки слідчий суддя відмовив у розгляді скарги і по суті її не розглядав, істотних порушень вимог кримінального процесуального закону при постановленні ухвали допущено не було.

Не може бути підставою для скасування ухвали її постановлення з недотриманням строку, передбаченого ч.2 ст.306 КПК України.

Отже, рішення слідчого судді про залишення скарги ОСОБА_5 без розгляду є законним, обґрунтованим і вмотивованим, і підстав для задоволення апеляційних скарг колегія суддів не вбачає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.404, 407, 422 КПК України, колегія суддів

у х в а л и л а :

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30 червня 2025 року, якою скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у не розгляді клопотання у кримінальному провадженні № 0000409, залишено без розгляду, залишити без змін, а апеляційні скарги потерпілого ОСОБА_5 і представника потерпілого ОСОБА_6 - без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали відповідно до вимог ст.376 КПК України буде оголошено о 09 годині 40 хвилин 21 листопада 2025 року.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3