Справа №705/5949/25
1-кп/705/1033/25
УХВАЛА

28.10.2025 Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Умань кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч. 4 ст. 186 КК України,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебувають матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч. 4 ст. 186 КК України.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду оскільки наданий суду обвинувальний акт складений з дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття провадження, повернення обвинувального акту прокурору, внесення подання для визначення підсудності немає.

У підготовчому засіданні обвинувачений та його захисник проти призначення судового розгляду не заперечували.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши обвинувальний акт та додані до нього документи, суд приходить до наступного.

За змістом ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: 1) затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. ст. 468-475 КПК України; 2) закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених п.п. 5-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України; 3) повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України; 4) направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; 5) призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта; 6) доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь.

Відповідно до ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Судом встановлено, що угода сторонами не укладалась, підстави для закриття кримінального провадження, зокрема передбачені п. п. 5-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, відсутні.

Обвинувальний акт надійшов за правилами підсудності, містить відомості, передбачені п. 1-9 ч. 2 ст. 291 КПК України, підписаний слідчим та прокурором, який його затвердив, до акту додані визначені кримінальним процесуальним законодавством додатки, а саме реєстр матеріалів досудового розслідування, розписки про отримання копій обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування, а тому підстав для повернення обвинувального акту прокурору судом не встановлено.

За вказаних обставин суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта та вирішення питань, пов`язаних з підготовкою до такого розгляду.

За змістом ч. 2 ст. 315 КПК України суд, з метою підготовки до судового розгляду, визначає дату та місце проведення судового розгляду; з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; розглядає клопотання учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів.

Відповідно до ст.316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, який має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

За вказаних обставин суд вважає, що є достатньо підстав для призначення судового розгляду даного кримінального провадження.

У підготовчому судовому засіданні прокурор також заявив клопотання про об`єднання вказаного кримінального провадження з кримінальним провадженням по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, яке також перебуває в провадженні судді ОСОБА_1 .

Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні не заперечували проти об`єднання кримінальних проваджень.

Як встановлено судом, в провадженні судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 на стадії судового розгляду перебуває кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України (судова справа №705/5885/25; 1-кп/705/667/25).

Згідно ч.1 ст.334 КПК України матеріали кримінальних проваджень можуть об`єднуватись в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими ст. 217 цього Кодексу.

У відповідності до ч. 1 ст. 217 КПК України, у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо декількох осіб, підозрюваних у вчиненні одного кримінального правопорушення, або щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень.

Враховуючи, що в провадженні судді перебувають кримінальні провадження (судові справи) стосовно кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується одна і та ж особа ОСОБА_4 , а також, що спільний розгляд зазначених судових справ є можливим та сприятиме повноті, об`єктивності та всебічності судового розгляду, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити та об`єднати матеріали кримінальних проваджень в одне провадження.

Також прокурор подав до суду клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У підготовчому засіданні прокурор підтримав подане клопотання та в обґрунтування зазначив, що з моменту обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ризики, передбачені п. п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшилися та є достатні підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, усвідомлюючи тяжкість покарання, що йому загрожує. Також обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих та свідків кримінального провадження, з метою зміни їх показів на його користь, оскільки судом будуть братися до уваги лише покази, надані останніми в судовому засіданні, вчинити інший злочин, беручи до уваги обставини інкримінованих йому злочинних дій, та перешкоджати кримінальному провадженню не з`являючись на виклики суду та затягування розгляду справи, у зв`язку з чим його належна процесуальна поведінка може бути забезпечена лише запобіжним заходом у вигляді тримання під вартою.

Обвинувачений та його захисник у підготовчому засіданні не заперечували проти продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Заслухавши клопотання прокурора, позицію обвинуваченого та його захисника, дослідивши матеріали судової справи, суд дійшов такого висновку.

В судому засіданні встановлено, що ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10.09.2025 відносно обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 05.11.2025 з можливості внесення застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб та покладенням ряду обов`язків, у разі сплати застави.

У відповідності до частини 3 статті 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право продовжити запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. Вирішення питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

З урахуванням приписів ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою, суд повинен врахувати наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню судового розгляду справи до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

На час розгляду клопотання у кримінальному провадженні судовий розгляд не розпочатий та до закінчення строку дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого ОСОБА_4 завершений не буде з об`єктивних причин.

На думку суду, ризик переховування обвинуваченого від суду досі є реальним з огляду на тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачуються ОСОБА_4 та суворість можливого покарання, передбаченого санкціями ч. 4 ст. 185 та ч. 4 ст. 186 КК України, які відноситься до тяжких кримінальних правопорушень, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років, що може спонукати обвинуваченого вчиняти дії, спрямовані на переховування від суду.

Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Також, продовжує існувати ризик незаконного впливу на свідків

у кримінальному провадженні, шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на судовий розгляд.

Так, оцінюючи можливість впливу на свідків та потерпілих, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч.1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу.

Не зменшився ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, враховуючи відсутність у обвинуваченого постійних джерел доходу, не працевлаштуванням та схильністю до вчинення злочинів майнової спрямованості, а також ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, в тому числі не з`явленням на виклик суду та, як наслідок, затягування розгляду справи та винесення вироку.

Даних про зменшення чи відсутність ризиків, які б свідчили про можливість застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. Також судом враховується, що будь-яких інших обставин, які би свідчили про те, що застосований захід забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі не встановлено та не доведено обвинуваченим.

За встановлених обставин, суд дійшов висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатен на належному рівні забезпечити належне виконання процесуальних обов`язків і запобігти будь-якому прояву окреслених ризиків, а тому суд вважає виправданою необхідність продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 на шістдесят днів, що є виправданим за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Також суд не вбачає підстав для зменшення раніше визначеного розміру застави, оскільки не перестали існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 199, 217, 314-316, 334, 369-372 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч. 4 ст. 186 КК України, на 07 листопада 2025 року о 10 год. 30 хв. в залі судових засідань Уманського міськрайонного суду Черкаської області за адресою: вул. Кизила Андрія, 18 м. Умань Черкаської області.

Судовий розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні, в яке викликати прокурора, обвинуваченого, захисника та потерпілих.

Об`єднати в одне провадження матеріали даного кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч. 4 ст. 186 КК України та матеріали кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України (судова справа №705/5885/24; 1-кп/705/667/25), присвоївши судовій справі єдиний №705/5885/24; 1-кп/705/667/25.

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, а саме до 26 грудня 2025 року включно.

Залишити без змін визначений ОСОБА_4 розмір застави двадцять прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень.

У разі звільнення ОСОБА_4 з під варти в зв`язку із внесенням застави покласти на обвинуваченого на строк дії запобіжного заходу такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою прокурора та суду;

- не відлучатись з міста Умань без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілими в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити, якщо обвинувачений не виконає покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику та направити начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Суддя ОСОБА_1