Справа №534/3652/25
Провадження №1-кс/534/538/25
ГОРІШНЬОПЛАВНІВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2025 року місто Горішні Плавні

Горішньоплавнівський міський суд Полтавської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Горішньоплавнівського відділу Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , клопотання за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000119 від 24.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України про арешт майна,

встановив:

До Горішньоплавнівського міського суду Полтавської області звернувся прокурор Горішньоплавнівського відділу Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , з клопотанням за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000119 від 24.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України про арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: протокол №2392 від 29.09.2023 пацієнта ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За змістом внесеного клопотання, убачається, що в ході досудового розслідування встановлено, що малолітня ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на обліку ССДСМП з 24.06.2022 року у зв?язку з ухиленням батьків від виконання своїх обов?язків. Так, на адресу Кременчуцької окружної прокуратури надійшло повідомлення з ССДСМП, згідно з яким ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває у критичному стані (діагноз: порок серця, аневризма). Служба констатує, що мати та бабуся свідомо ігнорують медичні приписи, що призвело до неодноразового зриву життєво важливих операцій. 27.12.2025 року в період часу з 19 год 29 хв по 20 год 20 хв год. на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України було проведено невідкладний обшук за адресою: АДРЕСА_1 . В ході обшуку було виявлено та тимчасово вилучено майно (документи), що належать малолітній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та підтверджують факт її хвороби та призначеного лікування, а саме: «протокол 2392 від 29.09.2023 року ультразвукового дослідження нирок із ПІБ пацієнта ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За даним фактом слідчим відділення відділу поліції № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000119 від 24.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України про арешт майна.

Прокурор ОСОБА_3 направила до суду клопотання про розгляд справи у її відсутність, на клопотанні наполянає та просить задовольнити.

Від законних представників ОСОБА_4 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 надійшло клопотання про розгялд справи у їх відсутність, проти клопотання не заперечують.

Відповідно до ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з приєднаних до клопотання матеріалів, відділенням поліції №2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000119 від 24.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України про арешт майна.

Постановою слідчого СВ відділення поліції №2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_8 від 27.12.2025 протокол №2392 від 29.09.2023 ультразвукового дослідження нирок ПІБ пацієнта « ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 » було визнано та залучено до кримінального провадження в якості речового доказу .

Згідно із вимогами ч.5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої його було вилучено.

Клопотання про арешт майна було подано слідчим наступного робочого дня, тобто з дотриманням вимог ч.5 ст.171 КПК України.

У відповідності до вимог ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди ;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно ст.168 КПК України, вилучені в ході огляду речі є тимчасово вилученим майном, на яке, у відповідності до ст.171 КПК України, може бути накладено арешт з метою його подальшого використання під час проведення експертних досліджень та слідчих дій, унеможливлення втрати слідів злочину.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, стаття 170 КПК України передбачає, що арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів та в такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у частині першій статті 98 цього Кодексу, у якій наведено визначення речових доказів, якими є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

За таких обставин, враховуючи те, що тимчасово вилучене майно, відповідає критеріям ст.98 КПК України і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає за необхідне клопотання слідчого задовольнити та накласти арешт на зазначене майно, яке після проведення слідчих дій передати на відповідальне зберігання власнику майна ОСОБА_9 .

Керуючись ст.ст.98,170,171 КПК України, слідчий суддя,

постановив :

Клопотання прокурора Горішньоплавнівського відділу Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000119 від 24.12.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 166 КК України про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно: протокол №2392 від 29.09.2023 пацієнта ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зберігати в матеріалах кримінального провадження.

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 (п`яти) діб з дня її оголошення, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1