УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 568/131/26

Провадження № 1-кс/568/17/26

30 січня 2026 р. м.Радивилів

Слідчий суддя Радивилівського районного суду Рівненської області ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участю слідчого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження за №0000016 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 29.01.2026 р. про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_5

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Червоноград, Львівської області, зареєстрованого АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , українця, громадянина України,із вищою освітою, пенсіонера, одруженого, неповнолітніх дітей на утриманні немає, маючого на утримання непацездатну особу, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України,

встановив:

До Радивилівського районного суду надійшло клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що слідчим відділенням відділення поліції №2 Дубенського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області у складі групи слідчих здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000016 від 29.01.2026 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у вечірню пору 28 січня 2026 року, точного часу на даний час досудовими розслідуванням не встановлено, але не пізніше 23 год., ОСОБА_5 прибув до житлового господарства за місцем проживання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що в АДРЕСА_3 , де вони вдвох вживали спиртні напої.

Так, приблизно о 23 год. перебуваючи в кухні житлового будинку, ОСОБА_7 під час розмови висловив ОСОБА_5 прохання покинути його житло, яке останній проігнорував та таким чином між ними раптово виник словесний конфлікт, при якому ОСОБА_5 , отримавши зауваження щодо свого стану, раптово вирішив умисно позбавити життя ОСОБА_7 .

Тоді ж, ОСОБА_5 , маючи намір на умисне протиправне позбавлення життя іншої людини, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи із прямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, усвідомлюючи, що нанесення удару ножем в область шиї є життєво-небезпечним для життя людини, оскільки там сконцентровані життєво-важливі органи життєзабезпечення людини, бажаючи настання невідворотного наслідку у вигляді смерті людини, посягаючи на найвищу соціальну цінність життя людини, в ході словесного конфлікту, кухонним ножем, якого взяв зі стоку кухні, раптово наніс один удар в ліву частину шиї ОСОБА_7 , спричинивши проникаюче поранення трахеї.

Відразу після отримання тілесного ушкодження ОСОБА_7 зумів втекти з приміщення кухні житлового будинку, тим самим перешкодив досягненню ОСОБА_5 своєї злочинної мети, тобто злочин не було закінчено з причин, що не залежали від волі. Відповідно до п.п. «а» п. 2.1.1. «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 р. N 6 ,ознакою тяжкого тілесного ушкодження є небезпека для життя.

Згідно з п.п «і» п. 2.1.3 вказаних правил, до ушкоджень, що небезпечні для життя, належать: ушкодження з повним (усіх шарів) порушенням цілості стінки глотки, гортані, трахеї, головних бронхів, стравоходу, незалежно від того з боку шкіряних покривів чи з боку слизової оболонки (просвіту органа) вони заподіяні.

Отже, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України - закінчений замах на вбивство, тобто умисне протиправне заподіянні смерті іншій людині, яке не було закінчено з причин, які не залежали від його волі.

29.01.2026 р. о 00 годині 55 хвилин, безпосередньо після скоєння зазначеного вище кримінального правопорушення та в самому приміщенні, де мала місце подія злочину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст.208 КПК України.

29.01.2026 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч.1 ст. 115 КК України.

Об`єктивність та обґрунтованість повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні інкримінованого йому органами досудового розслідування злочину повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженні належними та допустимими доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 29.01.2026;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом затримання ОСОБА_5 , від 29.01.2026;

- протоколом освідування ОСОБА_5 , від 29.01.2026;

- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Обставини, що свідчать про можливість настання ризиків, передбачених ст.177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування або суду оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за вчинення якого, в разі визнання судом останнього винуватим, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 15 років. Останній може вільно залишити межі м.Радивилів, самої Рівненської області та держави, оскільки за віком він не підлягає мобілізації на військову службу під час дії воєнного стану, і таким чином ухилитися від органів досудового розслідування або суду, шляхом нез`явлення за викликом до слідчого, може перешкоджати кримінальному провадженню, строки якого обмежені, та незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні. Також інкримінований підозрюваному злочин, вчинений ним у стані алкогольного сп`яніння, то вказане свідчить про підвищену суспільну небезпеку підозрюваного і за даних обставин, на думку органу досудового розслідування, в разі незастосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній може вчинити інше кримінальне правопорушення, що є ризиком згідно п.5 ст.177 КПК України.

Таким чином, з метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, запобігти спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення необхідно застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Враховуючи викладене, слідчий звернувся з вказаним клопотанням до слідчого судді.

У судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 підтримали клопотання та просили його задовільнити, застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, вказуючи, що умислу на заподіяння потерпілому тілесних ушкоджень у нього не було.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 підтримав позицію свого підзахисного. Просить відмовити в задоволенні вказаного клопотання та обрати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Вказує, що утриманні ОСОБА_5 перебуває матір ОСОБА_9 , яка є людиною похилого віку, має ряд захворювань, в звязку з чим потребує стороннього догляду. Інші особи, які б могли здійснювати її догляд, окрім сина, відсутні.

Вислухавши підозрюваного та його захисника, доводи слідчого та прокурора, ознайомившись з матеріалами клопотання і кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні №0000016 внесені до вказаного реєстру 29.01.2026 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Проведеними у кримінальному провадженні слідчими діями встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетний ОСОБА_5 .

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, що містяться у матеріалах кримінального провадження, а відтак слідчий суддя погоджується із можливою причетністю ОСОБА_5 до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Судом встановлено, що 29.01.2026 року о 00 годині 55 хвилин ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

29.01.2026 р. ОСОБА_5 , повідомлено про підозру, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.2 ст.15, ч.1 ст.115 КК України.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відповідно до ст. 12 КК України належать до категорії тяжких злочинів, санкція ч.1 ст. 115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років.

Щодо наявності ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, то слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 розуміє, що за вчинений злочин законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, та з метою уникнення відповідальності ОСОБА_5 матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно пливати свідків кримінального правопорушення з метою зміни їх показань. Інкримінований підозрюваному злочин, вчинений ним у стані алкогольного сп`яніння, що свідчить про підвищену суспільну небезпеку підозрюваного.

При цьому, суд враховує також тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 та ту обставину, що за вказаний злочин може бути обрано покарання виключно у вигляді позбавлення волі, підвищену суспільну небезпеку злочину є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчим та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Враховуючи докази, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 вищевказаного кримінального правопорушення, існування ризику передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , обставини його вчинення, та дані про особу підозрюваного, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування (п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України).

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані про його особу та наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя, відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, вважає за доцільне не визначати розмір застави у даному кримінальному провадженні.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 194, 196, 197, 185 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 , за матеріалами кримінального провадження за №0000016 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 29.01.2026 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Червоноград, Львівської області, зареєстрованого АДРЕСА_1 , жителя АДРЕСА_2 , українця, громадянина України, із вищою освітою, пенсіонера, одруженого, неповнолітніх дітей на утриманні немає, маючого на утриманні непрацездатну особу похилого віку, раніше не судимого - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб по 29 березня 2026 року включно.

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 здійснювати у Державній установі «Рівненський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали встановити до 29 березня 2026 року.

Копію ухвали направити для виконання начальнику відділення поліції №2 Дубенського РВП ГУНП в Рівненській області та начальнику ДУ «Рівненського слідчого ізолятора».

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на слідчого та процесуального прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала про застосування запобіжного заходу - взяття під варту оголошена підозрюваному ОСОБА_5 .

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення під розписку.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Взяти підозрюваного ОСОБА_5 під варту із залу суду - негайно.

Зобов`язати орган досудового розслідування негайно повідомити родичів ОСОБА_5 про взяття його під варту.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Рівненського апеляційного суду, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали..

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1