Провадження №11-сс/801/458/2025
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2025 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисників: ОСОБА_7 ,

ОСОБА_8 ,

у режимі відеоконференції

підозрюваної ОСОБА_9 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваної ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 06.06.2025 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_9 в кримінальному провадженні № 0000026 від 21.01.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 06.06.2025 року задоволено клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_10 відносно ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

На дане судове рішення захисник ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 06.06.2025, та застосувати до підозрюваної ОСОБА_11 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічну пору доби.

Апеляційна скарга мотивована тим, що стороною обвинувачення не доведено наявність ризиків та обставин, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Також, судом не враховано, всі обставини передбачені ст. 178 КПК України та безпідставно застосовано найтяжчий запобіжний захід. Крім того, судом також, у повній мірі не було досліджені докази, що характеризують особу підозрюваної, зокрема - відомості про її спосіб життя, місячний дохід, який становить 11 000 грн., те, що на утриманні у підозрюваної перебуває неповнолітня дитина, та те, що остання є інвалідом 2 групи.

Заслухавши доповідь судді, виступ захисників на підтримку апеляційної скарги, прокурора, який заперечив проти її задоволення, перевіривши матеріали судового провадження та апеляційні доводи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно положень ст. 177 КПК України запобіжні заходи застосовуються за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема, переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Як вбачається із матеріалів судового провадження, 21.01.2023 року до ЄРДР внесені відомості за №0000026 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 364, ч. 4ст. 358, ч. 4ст. 190, ч. 1ст. 209 КК України.

04.06.2025 ОСОБА_9 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 та ч. 1 ст. 209 КК України.

Оскаржуваною ухвалою задоволено клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя прийшов до правильного висновку, з яким погоджується колегія суддів, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, й неможливість застосування до підозрюваної більш м`яких запобіжних заходів.

Так, необхідність обрання підозрюваній ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею мотивовано зібраними в ході досудового розслідування доказами у їх сукупності та взаємозв`язку.

Наведені докази є фактичними даними, отриманими органом досудового розслідування шляхом проведення слідчих дій, й ці дані можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_9 могла вчинити інкриміновані їй правопорушення, а значить підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

При цьому колегія суддів враховує, що факти, які доводять підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального провадження.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді, що при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_9 підтверджено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, при цьому відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наведені слідчим суддею дані доводять необхідність застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання нею процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Окрім цього, слідчий суддя у відповідності до ст. 178 КПК України врахував те, що ОСОБА_9 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років , також взяв до уваги дані про особу підозрюваної, її сімейний та матеріальний стан тощо.

Доводи захисника про можливість забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної шляхом застосування до неї запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є непереконливими з огляду на конкретні обставини справи та доведеність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Тому у задоволенні апеляційної скарги в частині скасування ухвали слідчого судді про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрання їй запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічну пору доби належить відмовити.

Водночас, колегія суддів вважає, що у судовому провадженні є дані, які вказують на можливість зменшення розміру застави з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається із врахуванням майнового, сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно положень п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

На думку колегії суддів, слідчим суддею вірно визначено ОСОБА_9 необхідність застосування такого альтернативного виду запобіжного заходу як застава, який зможе належним чином забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

Однак, колегія суддів приходить висновку, що розмір застави, визначеної слідчим суддею при постановленні оскаржуваної ухвали, не відповідає вимогам частини 5 статті 182 КПК України, є надмірним і необґрунтованим.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, в контексті справи «Мангурас проти Іспанії» від 20 листопада 2010 року ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, явку обвинуваченого на судове засідання. Сума (застави) повинна бути оцінена, враховуючи самого підозрюваного, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Застава не має каральної природи, її сутність полягає в тому, що вона виконує забезпечувальну функцію до закінчення досудового розслідування та є стимулюючим фактором для належної поведінки підозрюваного.

Як вбачається з ухвали слідчого судді ОСОБА_9 раніше не судима, є інвалідом 2 групи, має постійне місце проживання, проживає з неповнолітньою дитиною, офіційно працевлаштована, що вказує на її міцні соціальні зв`язки та цінності та певним чином може гарантувати її належну процесуальну поведінку у разі внесення застави.

Зазначені дані про особу підозрюваної не в повній мірі враховані при визначенні розміру застави.

Також колегія суддів бере до уваги, що платоспроможність підозрюваної значно нижча від розміру визначеної застави.

Таким чином, на думку колегії суддів, визначений для підозрюваної розмір застави є непомірним для нього, а тому його слід змінити та зменшити його розмір до 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 302 800 грн.

Саме такий розмір застави, на думку колегії суддів, буде співмірним з існуючими у кримінальному провадженні ризиками та в разі внесення такого розміру застави це зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної і виконання нею процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваної ОСОБА_9 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 06.06.2025 скасувати.

Клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_10 задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою діє протягом 60 (шістдесяти) днів, до 04.08.2025 включно.

Одночасно визначити ОСОБА_9 заставу в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 302 800 (триста дві тисячі вісімсот) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом строку дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_9 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого та/або прокурора за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, де вона проживає без дозволу слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- утриматись від спілкування із особами, які являються свідками та підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо ОСОБА_9 не виконає покладені на неї обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Ухвала апеляційного суду набуває законної сили з моменту оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3