Справа № 276/927/25
Провадження по справі 1-кс/276/158/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2025 року селище Хорошів

Слідчий суддя Хорошівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника філії Столичний лісовий офіс державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000069 від 01.05.2025, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України,-

встановив:

До слідчого судді Хорошівського районного суду Житомирської області надійшло клопотання представника заявника філії Столичний лісовий офіс державного спеціалізовного господарського підприємства «Ліси України» - ОСОБА_4 про скасування арешту. У вказаному клопотанні представник заявника ОСОБА_4 просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 06.05.2025 року у справі №276/739/25 на 231 колоди деревини породи сосна, об`ємом 33,398 м2.

В обґрунтування клопотання зазначає, що 06.05.2025 року слідчим суддею Хорошівського районного суду Житомирської області задоволено клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні №0000069 від 01.05.2025 року та винесено ухвалу, якою накладено арешт на вилучене в ході огляду місця події30.04.2025, а саме: 231 колоду деревини породи сосна, об`ємом 33,398 м3, якими був завантажений вантажний спеціалізований сідловий тягач марки «MAN» моделі «TGX 18.480» р.н. НОМЕР_1 в складі з напівпричепом марки «KOEGEL» моделі «SN 24» р.н. НОМЕР_2 , із забороною власникам та/або законним володільцям можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно; вантажний спеціалізований сідловий тягач марки «MAN» моделі «TGX 18.480» р.н. НОМЕР_1 в складі з напівпричепом марки «KOEGEL» моделі «SN 24» р.н. НОМЕР_2 , вилучений під час проведення огляду місця події 30.04.2025 шляхом заборони його відчуження та/або розпорядження.

Заявник зазначив, що відповідно до договору № UUB-17685-3 від «08» листопада 2024 року із ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» зазначена лісопродукція необхідна підприємству для здійснення реалізації та виконання договірних зобов`язань перед контрагентом. Неможливість використання арештованої лісопродукції завдає шкоди підприємству та може спричинити порушення строків реалізації продукції. Крім того, з огляду на специфіку деревини породи сосна, її тривале перебування без належних умов зберігання може призвести до втрати товарних властивостей та якості. Це, у свою чергу, спричинить значні фінансові збитки для підприємства. Також, Філією «Столичний лісовий офіс» було проведено комплекс заходів щодо усунення порушень, які стали підставою для арешту. Зокрема, на підставі наказу директора філії призначено службове розслідування з метою з`ясування обставин та причин відвантаження лісопродукції 30 квітня 2025 року майстром лісозаготівельних робіт Баранівського лісництва ОСОБА_5 . За результатами цього розслідування були зроблені відповідні висновки та вжиті заходи щодо притягнення винних осіб до відповідальності та недопущення подібних ситуацій у майбутньому.

Представник заявника, будучи повідомлений про час та місце розгляду справи, до суду не прибув, належних та допустимих доказів на підтвердження існування обставин, які б слугували підставою для перенесення розгляду клопотання не надав.

Слідчий ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив щодо задоволення клопотання про скасування арешту майна, вказавши, що на даний час триває досудове розслідування по даному кримінальному провадженні, документи на деревину підлягають перевірені, вказана деревина є предметом вчинення злочину, тому є необхідність у порівнянні вказаної деревини з пнями деревини на місці порубки. Також зазначив, що найближчим часом планується провести огляд території, де відбулась ймовірна порубка деревини з подальшим порівнянням. А тому, на даний час, є доцільним продовження дії арешту з метою збереження речових доказів.

Слідчий суддя, ознайомившись з документами та матеріалами клопотання, які надані до суду, заслухавши слідчого, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтями 8, 9 КПК України до основних із засад кримінального провадження віднесені законність та верховенство права, зміст яких полягає у тому, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

Згідно ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з частиною 1 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При розгляді клопотання про скасування арешту майна слідчий суддя з урахуванням наданих доказів має з`ясувати питання обґрунтованості арешту, накладеного з тих чи інших підстав, визначених у ч. 2 ст. 170 КПК України, а також доцільність подальшого застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Отже, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе за таких умов:

- вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба;

- вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Обґрунтованість арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

При цьому, з аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; обґрунтування необхідності скасування арешту. Також, до клопотання мають бути додані оригінали або належним чином завірені копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Слід також зазначити, що розгляду питання про скасування арешту майна має передувати розгляд питання про його накладення, із постановленням відповідної ухвали, оскільки предметом перевірки у порядку ст. 174 КПК України є саме правомірність обмеження права власності особи в порядку ст. 170-173 КПК України.

Частиною п`ятою ст. 132 КПК України встановлено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження (до яких належить арешт майна) сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Тобто, слідчий суддя не може робити будь-які висновки про наявність чи відсутність юридично значущих фактів на підставі самих лише тверджень однієї із сторін, без перевірки їх достовірності доказами.

Відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

При цьому, представник заявника, у судове засідання не з`явився, а тому слідчий суддя позбавлений можливості встановити достовірність тверджень заявника, які б підтвердили обмеження його права власності та почути його обґрунтовану позицію.

Встановлено, що 30.04.2025 працівниками поліції в селищі Хорошів по вул. Суворова Житомирського району Житомирської області було зупинено вантажний спеціалізований сідловий тягач марки «MAN» моделі «TGX 18.480» р.н. НОМЕР_1 в складі з напівпричепом марки «KOEGEL» моделі «SN 24» р.н. НОМЕР_2 , завантажені колодами дерев породи сосна загальним об`ємом близько 39 м.куб. під керуванням водія ОСОБА_6 , під час перевірки документів виявлено невідповідності.

За вказаним фактом відділенням поліції №3 Житомирського РУП №2 ГУНП в Житомирській області розпочато кримінальне провадження №0000069 від 01.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

30.04.2025 до внесення відомостей до ЄРДР слідчим проведено огляд місця події, у ході якого виявлено та вилучено вантажний спеціалізований сідловий тягач марки «MAN» моделі «TGX 18.480», р.н. НОМЕР_1 , в складі з напівпричепом марки «KOEGEL» моделі «SN 24», р.н. НОМЕР_2 , завантажені колодами дерев породи сосна загальним об`ємом близько 39 м.куб.

01.05.2025 постановою слідчого вказані вантажний спеціалізований сідловий тягач в складі з напівпричепом, завантаженим лісопродукцією, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Згідно з товарно-транспортною накладною серії ЛАЦ №220826 від 30.04.2025 вилучена деревина перевозиться ФОП ОСОБА_7 ; вантажовідправником є ДП «Баранівське ЛМГ», вантажоодержувачем ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія». Відомості про вантаж: круглі лісоматеріали, сосна, 225 шт об`ємом 39,145 м?.

06.05.2025 ухвалою слідчого судді Хорошівського районного суду Житомирської області задоволено клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні №0000069 від 01.05.2025 року, накладено арешт на вилучене в ході огляду місця події30.04.2025 майно, а саме: 231 колоду деревини породи сосна, об`ємом 33,398 м3, якими був завантажений вантажний спеціалізований сідловий тягач марки «MAN» моделі «TGX 18.480» р.н. НОМЕР_1 в складі з напівпричепом марки «KOEGEL» моделі «SN 24» р.н. НОМЕР_2 , із забороною власникам та/або законним володільцям можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Слідчий суддя зазначає, що перевірка законності рубки, наявність або відсутність складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, та відповідно законність перевезення вилучених колод породи сосна є завданням досудового розслідування, у тому числі шляхом проведення слідчих дій із залученням спеціалістів та проведення експертних досліджень та не є предметом дослідження слідчим суддею під час розгляду клопотання слідчого про арешт майна.

На даний час триває досудове розслідування по даному кримінальному провадженні, є необхідність у порівнянні вилученої деревини з пнями деревини на місці порубки.

Слідчий суддя враховує також початкову стадію досудового розслідування, яке розпочато лише 30.04.2025, необхідність проведення слідчих дій щодо встановлення місця порубки деревини, проведення експертних досліджень у даній категорії провадження, а відомості про проведення таких експертиз ні слідчий, ні володілець майна суду не повідомили.

Що стосується посилання представника філії на те, що було призначено службове розслідування з метою з`ясування обставин та причин відвантаження лісопродукції 30 квітня 2025 року майстром лісозаготівельних робіт Баранівського лісництва ОСОБА_5 , то слід зазначити, що слідчому судді не надано результатів такого розслідування, де б зазначалось про причини виникнення розбіжностей, які виявлено під час перевезення деревини.

Як слідує з матеріалів клопотання, вилучене майно визнано речовими доказами у зазначеному кримінальному провадженні є предметом вчинення злочину, зберегло сліди вчинення кримінального правопорушення, а тому, на даний час, є доцільним продовження дії арешту з метою збереження речових доказів.

У зв`язку з цим слідчий суддя вважає, що застосовані заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на колоди деревини виправдовують втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Керуючись ст. 98, 107, 170-174, 309, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні клопотання представника філії Столичний лісовий офіс державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000069 від 01.05.2025, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено 05.06.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1