Справа №: 398/2281/25
провадження №: 1-кс/398/569/25
УХВАЛА

Іменем України

"19" квітня 2025 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000630 від 14.04.2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Світловодськ Олександрійського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, військовозобов`язаного, неодруженого, який не має на своєму утриманні малолітніх дітей, працюючого муляром ТОВ "ТЕПЛО", який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною ч. 3 ст. 369 КК України,

В с т а н о в и в:

19.04.2025 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000630 від 14.04.2025 року за ч. 3 ст. 369 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 14.04.2025, близько 14.05 годин, ОСОБА_5 прибув до приміщення СПД № 1 (с-ще Онуфріївка) ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, який розташований за адресою: вулиця Графа Толстого, 92, сел. Онуфріївка, Олександрійського району, Кіровоградської області, де зустрівся з начальником СПД № 1 (с-ще Онуфріївка) ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області капітаном поліції ОСОБА_8 . В ході спілкування ОСОБА_5 повідомив, що він прибув до СПД №1 (с-ще Онуфріївка) ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, з метою вирішення питання щодо не направлення до суду протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, який було складено 13.04.2025 відносно його батька ОСОБА_9

ОСОБА_5 за порушення ним норм закону, реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на здійснення пропозиції надання неправомірної вигоди службовій особі, діючи в інтересах свого батька ОСОБА_9 , оголосив пропозицію начальнику СПД № 1 (с-ще Онуфріївка) ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області капітану поліції ОСОБА_8 , як службовій особі, яка займає відповідальне становище, надати неправомірну вигоду матеріального характеру у виді грошових коштів в розмірі близько 20000 гривень за вчинення ОСОБА_8 дій з використанням наданого йому службового становища, а саме за не направлення до суду протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, який було складено 13.04.2025 відносно його батька ОСОБА_9 .

У свою чергу, ОСОБА_8 повідомив ОСОБА_5 , що це суперечить закону, за це передбачена кримінальна відповідальність, але ОСОБА_5 наполягав на своєму та повідомив, що надасть зазначену ним неправомірну вигоду 18.04.2025.

18.04.2025 ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, близько 15:40 год. прибув до приміщення СПД №1 (с-ще Онуфріївка) ВП №1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, розташованого за адресою: вулиця Графа Толстого, 92, сел. Онуфріївка, Олександрійського району, Кіровоградської області.

Перебуваючи в службовому кабінеті № 10, розташованого на другому поверсі, та де знаходиться робоче місце начальника СПД № 1 (с-ще Онуфріївка) ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , діючи умисно, в інтересах свого батька ОСОБА_9 , надав службовій особі, яка займає відповідальне становище начальнику СПД № 1 (с-ще Онуфріївка) ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області капітану поліції ОСОБА_8 неправомірну вигоду у виді грошових коштів в сумі 500 доларів США купюрами по 100 доларів в кількості - 5 купюр та 20000 гривень купюрами номіналом 1000 гривень 19 купюр та 500 гривень -2 купюри, за невчинення службовою особою, яка займає відповідальне становище в інтересах того, хто пропонує, та надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, а саме за не направлення до суду протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.130 КУпАП, який було складено 13.04.2025 відносно його батька ОСОБА_9 .

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обґрунтовано підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, тобто пропозиції службовій особі яка займає відповідальне становище, надати їй неправомірну вигоду, та надання такої вигоди за невчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує, та надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища.

18.04.2025 року о 15:53 год (фактичний час) в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 було затримано за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України.

19.04.2025 року о 09 годині 30 хвилині ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , на думку слідчого, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, передбачених п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідка у цьому кримінальному провадженні з метою зміни показів, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Також слідчим стверджується, що жоден з більш м`яких, ніж тримання під вартою запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам.

19.04.2025 року о 09 годині 30 хвилині , на виконання вимог ч.2 ст.184 КПК України, підозрюваному та його захисникам надані копія клопотання про застосування запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, що підтверджується відповідними розписками.

На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, посилаючись на обставини викладені в ньому, просить його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідка, а також вчинити нові кримінальні правопорушення. Наголошує на тому, що відповідно примітки до ст.45 КК України, кримінальне правопорушення у вчиненні якого обгрунтовано підозрюється ОСОБА_5 є корупційним та передбачає обмеження у застосуванні ст.75 КК України при призначенні покарання в разі ухвалення обвинувального вироку. Вказане суттєво підвищує ризик переховування від суду.

Захисник в судовому засіданні заперечує проти задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . Наголошує на недоведенності прокурором наявності ризиків, передбачених п.п.3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки матеріали клопотання не містять рапорту чи заяви ОСОБА_8 щодо спроб ОСОБА_5 впливу на нього, чи висловлення погроз з боку останнього. Твердження прокурора про наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення безпідставне, оскільки його підзахисний працевлаштований та має стабільний заробіток, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався. Погоджується з наявністю ризику передбаченого п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України, але вважає, його мінімізованим з огляду на особу ОСОБА_5 . Посилається на недоведеність прокурором обставини, передбаченої п.3 ч.1 ст.194 КПК України, а саме, що більш м`який запобіжний захід не здатен забезпечити належну процесуальну поведінку його підзахисного та запобігти встановленому ризику. Просить обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем реєстрації ОСОБА_5 з забороною залишати житло у нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника, наголосив на тому, що він не має на меті переховуватись від органів досудового розслідування/суду, зобов`язується неуклінно виконувати обов`язки визначені судом.

Клопотань про виклик певних осіб чи дослідження доказів не надійшло.

Заслухавши прокурора, слідчого, підозрюваного та його захисника, дослідивши зміст клопотання та доданих до нього матеріалів, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу підозрюваного; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до вимог ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Так, 14.04.2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості № 0000630 щодо скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

18.04.2025 року о 15:53 год (фактичний час) в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 було затримано за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України.

19.04.2025 року о 09 годині 30 хвилині ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 369 КК України.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри підтверджуються доданими до клопотання матеріалами, а саме: рапортом ст. інспектора - чергового Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 ; протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом проведення обшуку від 18.04.2025 за адресою: АДРЕСА_2 ; повідомленням про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( далі - ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення. ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру, розумна підозра передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року). У справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й особисте зобов`язання.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі Мюррей проти Сполученого Королівства № 14310/88 від 23.10.1994, в яких суд зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні довів наявність ризиків, що передбачені п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, відноситься тяжкого злочину, відповідно примітки до ст.45 КК України, є корупційним кримінальним правопорушенням, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 4 до 8 років, а тому ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування.

Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Так, вказаний ризик є наявним протягом усього розгляду кримінального провадження, як на стадії досудового розслідування так і під час розгляду кримінального провадження по суті до винесення судом кінцевого рішення, однак, прогнозованість такої поведінки з боку підозрюваного слід оцінювати з урахуванням індивідуальності особи підозрюваного та обставин кримінального провадження, в даному випадку це те, що: підозрюваний не одружений, не має утриманців, проте має родину та місце роботи, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався. Тобто, вірогідність переховування підозрюваного від слідства та суду, враховуючи наведені обставини, слідчий суддя відносить до середнього.

Також, має під собою підґрунтя й зазначений прокурором ризик того, що підозрюваний може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на свідка у кримінальному провадженні, який дає викривальні покази відносно ОСОБА_5 , а його анкетні дані відкриті стороні захисту, що зможе призвести до зміни показань або відмови від їх давання. Окрім цього, підозрюваний та свідок знайомі між собою.

Слідчий суддя не може погодитись з доводами прокурора, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, що є ризиком, передбаченим п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки матеріали клопотання не містять доказів, які б могли переконати слідчого суддю в існуванні обставин, що вказували б на реальність зазначеного ризику на даному етапі кримінального провадження.

Під час вирішення питання про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує відомості про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має постійне місце мешкання, за яким мешкає з батьком та має позитивну характеристику, офіційно працевлаштований та має дохід.

При вирішенні клопотання суд враховує, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення у справі «Ніколова проти Болгарії»).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ноймайстер проти Австрії» позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Отже, прокурором під час розгляду клопотання доведено наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, проте, не доведені обставини, передбачені п.3 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме недостатності застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання встановленим ризикам, які б давали змогу об`єктивному спостерігачу переконатись в тому, що запобігти вказаним ризикам можливо виключно застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На переконання слідчого судді достатнім запобіжним заходом, який забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, за вказаного вище обґрунтування є домашній арешт з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, слідчий суддя прийшов до висновку про часткове задоволення клопотання слідчого та застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який в сукупності із встановленими конкретними обставинами кримінального провадження в повній мірі відповідає практиці Європейського суду з прав людини та статті 5 Конвенції, положення якої вказують, що кожен має право на свободу та особисту недоторканність, нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Керуючись ст.ст.40, 131, 132, 176-179, 182, 184, 193-197, 205, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

П о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000630 від 14 квітня 2025 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з 19.04.2025 року по 19.06.2025 року включно.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 19.06.2025 року наступні обов`язки:

- не відлучатись з квартири АДРЕСА_3 , з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв., наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідком у даному кримінальному провадженні за винятком їх участі у процесуальних діях;

- здати на зберігання до територіального органу управління міграційної служби свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

В іншій частині вимог клопотання - відмовити.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Копію даної ухвали направити до Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області - для виконання, прокурору - для контролю.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1