Номер провадження: 11-сс/813/760/25
Справа № 523/4674/25 1-кс/523/1302/25
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.04.2025 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

за участі прокурора ОСОБА_6 та підозрюваного ОСОБА_7 ,

захисників ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Суворовського районного суду м. Одеси від 28.03.2025, якою в межах к/п № 0002395 від 25.11.2024 відносно:

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Одесі, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину, займаючого посаду заступника начальника сектору превенції ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській обл., раніше не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживає: АДРЕСА_2 ,

- підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою, із визначенням застави

установив:

Зміст оскаржуваного судового рішення та встановлених судом 1-ої інстанції обставин.

Зазначеною ухвалою слідчого судді було частково задоволено клопотання ст. слідчого в ОВС 2 СВ (з дислокацією у м. Одеса) ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві ОСОБА_10 та був застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою до 26.05.2025 відносно ОСОБА_7 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України із визначенням застави у розмірі 331 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1 002 268 грн.

Обґрунтовуючи ухвалу, слідчий суддя зазначив, що органом досудового розслідування доведена обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого злочину та наявність ризиків, передбачених п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, що виправдовує застосування найбільш суворого запобіжного заходу, який водночас не є для підозрюваного безальтернативним.

Вимоги наведені в апеляційній скарзі та узагальнення доводів особи яка її подала.

Не погодившись із оскаржуваною ухвалою, прокурор ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій вказує на те, що вона є необґрунтованою з таких підстав:

- у зазначеному кримінальному провадженні заявлені стороною обвинувачення ризики, передбачені п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України доведені у повному обсязі, існування яких обумовлене тяжкістю покарання, яке може бути призначене підозрюваному ОСОБА_7 у разі визнання його винуватим, його обізнаністю із анкетними даними свідка та про призначення експертиз, що свідчить про ризик незаконного впливу на свідка та експертів, наявністю зав`язків у правоохоронних органах та у інших структурних підрозділах органів державної влади, обізнаністю із тактикою та методикою розслідування кримінальних- проваджень;

- визначений слідчим суддею розмір застави є недостатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 , при її визначенні не було належним чином враховано встановлені ризики, специфіку інкримінованого злочину та відомості про майновий стан підозрюваного та його близьких родичів, який складає понад 8 000 000 грн.

За таких обставин, прокурор ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого ДБР у повному обсязі, застосувати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 26.05.2025 із визначенням застави у розмірі 1700 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 5 147 600 грн.

У судовому засіданні апеляційного суду прокурор ОСОБА_6 підтримав свою апеляційну скаргу у повному обсязі та просив її задовольнити, натомість підозрюваний ОСОБА_7 та його захисники заперечували проти її задоволення.

Заслухавши доповідь судді, з`ясувавши позиції учасників судового розгляду, перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд приходить до висновків про таке.

Мотиви суду апеляційної інстанції.

Частина 1 ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду 1-ої інстанції в межах апеляційної скарги.

Разом з тим, ч. 1 ст. 370 КПК України передбачає, що судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

При розгляді зазначеного кримінального провадження у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» колегія суддів застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

Так, відповідно до п. 219 рішення у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21.04.2011, заява №42310/04, суд повторює, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Оскільки в апеляційній скарзі не оспорюється обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого злочину, апеляційний суд не переглядає оскаржувану ухвалу в цій частині.

Водночас, що стосується наявності ризиків у вказаному кримінальному провадженні, апеляційний суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як вбачається з обґрунтованих висновків слідчого судді в даному кримінальному провадженні існують доведені прокурором та слідчим ризики того, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на свідків, експертів, знищити, спотворити або приховати будь-яку із речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, та перешкоджати провадженню.

Так, існування вказаних ризиків обумовлене тяжкістю покарання, яке може бути призначене підозрюваномуОСОБА_7 у разі визнання його винуватим та тією обставиною, що він обізнаний із персональними даними свідками та інших підозрюваних у провадженні.

Окрім того, апеляційний суд враховує ту обставин, що підозрюванийОСОБА_7 , займаючи посаду заступника начальника сектору превенції відділу поліції, обізнаний із тактикою та методикою розслідування кримінальних- проваджень, має зв`язки у правоохоронних органах та у інших структурних підрозділах органів державної влади, що свідчить про існування ризиків незаконного впливу на свідків та перешкоджання кримінальному провадженню.

Колегія суддів у контексті обставин зазначеного кримінального провадження враховує, що досудове розслідування триває, проводяться відповідні слідчі, відтак імперативні завдання провадження виправдовують застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_7 .

Водночас, що стосується аргументів прокурора відносно того, що визначений слідчим суддею розмір застави є недостатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 , апеляційний суд приходить до таких висновків.

Частина 4 ст. 182 КПК України передбачає, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із п. 3) ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину встановлюється у розмірі від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, абз. 2 зазначеної ч. 5 ст. 182 КПК України визначає, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Оскаржуваною ухвалою підозрюваному ОСОБА_7 визначено альтернативний запобіжний захід у виді застави у розмірі 331 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 1 002 268 грн.

На підставі системного аналізу вищевикладених положень кримінального процесуального закону можна дійти висновку про те, що саме слідчий суддя вправі визначити, чи здатна застава у розмірі від 20 до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину) забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної особи, а також зауважити на виключності такого випадку.

Приписи КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на такі критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до ст. 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної ухвали, визначаючи розмір застави, слідчий суддя врахував тяжкість інкримінованого злочину, його фактичні обставини, наявність ризиків та відомості про майновий стан підозрюваногоОСОБА_7 .

Апеляційний суд приймає до уваги положення п. 25 рішення ЄСПЛ у справі «Істоміна проти України» від 13.01.2022, в якому Суд зауважує на тому, що загальні принципи щодо обґрунтування визначення розміру застави наведені в рішеннях у справах «Корбан проти України» (Korban v. Ukraine), заява №26744/16, п.п. 154-157, від 04.07.2019), та «Мангурас проти Іспанії» [ВП] (Mangouras v. Spain), заява №12050/04, п.п. 78-81, ЄСПЛ 2010). Зокрема, гарантія, передбачена п. 3 ст. 5 Конвенції, покликана забезпечити не відшкодування будь-якої шкоди, завданої внаслідок передбачуваного злочину, а лише присутність обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави має встановлюватися головним чином з огляду на особу обвинуваченого, належне йому майно та його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на ступінь впевненості, що можлива перспектива втрати застави або вжиття заходів проти поручителів у випадку його неявки у судове засідання буде достатнім стримуючий фактором, щоб позбавити його бажання втекти (див. рішення у справі «Гафа проти Мальти» (Gafа v. Malta), заява №54335/14, п. 70, від 22.05.2018). Оскільки відповідне питання є основоположним правом на свободу, гарантованим ст. 5 Конвенції, органи державної влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і для вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Тяжкість обвинувачень, пред`явлених обвинуваченому, не може бути вирішальним фактором для виправдання розміру застави (див. рішення у справі «Хрістова проти Болгарії» (Hristova v. Bulgaria), заява №60859/00, п. 111, від 07.12.2006).

У контексті доводів прокурора, колегія суддів враховує, що після внесення за підозрюваного ОСОБА_7 його родичами визначеного слідчим суддею розміру застави, він за першим викликом з`явився до суду апеляційної інстанції для розгляду апеляційної скарги прокурора, доказів того, що він протягом зазначеного часу допустив порушення покладених на нього обов`язків, або вчинив дії, які перелічені у ст. 177 КПК України прокурором не надано.

Посилання прокурора на майновий стан родини підозрюваного апеляційний суд вважає нерелевантними, оскільки наявність власності у членів родини ОСОБА_7 не свідчить безумовно про можливість внесення застави саме підозрюваним, більш того, визначення суми альтернативного запобіжного заходу визначається не лише на підставі майнового стану підозрюваної особи.

Слід зазначити і про те, що жоден із визначених КПК запобіжних заходів не покаранням. Такі заходи є попереджувальними, і їх метою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків в разі, якщо є побоювання здійснення підозрюваним будь-яких дій, що заважають встановленню істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що під час апеляційного розгляду прокурор не надав суду доказів, які б вказували на те, що застосований до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід не забезпечує виконання покладених на нього обов`язків.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування оскаржуваної ухвали апеляційним судом не встановлено.

Відповідно до п. 1) ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

За таких обставин, на переконання апеляційного суду, застосований слідчим суддею запобіжний захід є достатнім для запобігання існуючим ризикам та для забезпечення належної процесуальної поведінки ОСОБА_7 у зв`язку з чим не вбачає підстав для скасування оскаржуваної ухвали.

Керуючись ст.ст. 24, 176, 177, 182, 183, 194, 370, 404, 405, 407, 419, 422, 532, 615 КПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Суворовського районного суду м. Одеси від 28.03.2025, якою в межах к/п № 0002395 від 25.11.2024 відносно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 26.05.2025 із визначенням застави залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4