Справа № 204/5795/25
Провадження № 1-кп/204/883/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2025 року м. Дніпро

Чечелівський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0000624, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20 травня 2025 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Чечелівським районним судом міста Дніпра здійснюється судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження.

Прокурором подано до суду клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою. Крім того, прокурор просила, відповідно до ст.183 КПК України, визначити обвинуваченому розмір застави у вигляді двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Клопотання обґрунтовано наявністю ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, усвідомлюючи невідворотність покарання та його наслідки, з метою уникнення відповідальності за вчинене, може переховуватися від суду. Враховуючи той факт, що у м. Дніпрі ОСОБА_5 не має будь-якої рухомої чи нерухомої власності, постійного місця мешкання, останній може безперешкодно покинути територію м. Дніпра, переслідуючи мету не бути притягнутим до кримінальної відповідальності та не бути засудженим у подальшому. Крім того існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України щодо незаконного впливу обвинуваченого ОСОБА_5 на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, оскільки обвинувачений ОСОБА_5 ознайомлений з матеріалами кримінального провадження, є підстави вважати, що останньому відомі анкетні та контактні дані свідків та потерпілого. Також прокурор вказує на існування ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України щодо вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення, оскільки у відношенні останнього 13.11.2024 внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 5 ст. 407 КК України, тому є підстави вважати, що ОСОБА_5 є особою, яка зневажливо ставиться до норм чинного кримінального процесуального законодавства України, а тому може вчинити інше кримінальне правопорушення. Отже, ОСОБА_5 усвідомлюючи невідворотність покарання у даному кримінальному правопорушенні, може знову вчинити аналогічні, або інші кримінальні правопорушення. На підставі викладеного, прокурор вважає, що з урахуванням реальної наявності вказаних ризиків, з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, можливо лише при продовженні застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ОСОБА_5 не має постійного місця роботи та проживання, а також враховуючи особу обвинуваченого, запобігання вищевказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим.

Захисник ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання, оскільки зазначені прокурором ризики нічим не підтверджено. Крім того, обвинувачений є військовослужбовцем, та має бажання повернутись до військової частини для подальшого проходження служби.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника та просив врахувати, що бажає повернутися на військову службу.

Суд, заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання прокурора, дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-які із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд виходить з вірогідності причетності обвинуваченого до вчинення кримінального правопорушення.

Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Отже, тиск тягаря можливого відбування покарання, є вагомою обставиною, що свідчить про наявність ризику переховування від суду та є підставою для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи та проживання.

Судом також береться до уваги й той факт, що на території України, починаючи, з 24 лютого 2022 року, введено воєнний стан, а тому у обвинуваченої збільшуються можливості для ухилення від суду, адже у держави наразі з об`єктивних причин відсутні можливості в повному обсязі виконувати органами влади свої повноваження на певних територіях, що в свою чергу погіршує можливість здійснення контролю за поведінкою обвинуваченої.

Ризик впливу на свідків та потерпілого, існує не лише під час зібрання доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання показань від свідків та потерпілого та дослідження їх судом.

Оскільки хоча судовий розгляд по справі розпочато, однак свідки та потерпілий ще не допитані судом, існує ймовірний ризик того, що внаслідок впливу обвинуваченого ОСОБА_5 на останніх, вони можуть надавати неправдиві свідчення або ж відмовитись від їх надання, а тому існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Існування ризику передбаченого п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що обвинувачений офіційно не працевлаштований, не має постійного місця проживання та джерела доходів, у даному провадженні обвинувачується у вчинені злочину з корисливих мотивів, отже з високою імовірністю, з метою забезпечення своєї життєдіяльності, може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, суд вважає, що ризики, визначені прокурором, як підстава для продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на даний час продовжують існувати і саме такий запобіжний захід може їм запобігти.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 12 КК України інкриміноване обвинуваченому ОСОБА_5 кримінальне правопорушення відноситься до тяжкого злочину, а тому розмір застави повинен бути визначений у відповідності до ч. 5 ст. 182 КПК України.

З огляду на викладене, враховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий стан обвинуваченого, дані про його особу, ризики кримінального провадження, суд вважає за доцільне визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у розмірі 60560 гривень, саме такий розмір застави буде достатнім для забезпечення процесуальної поведінки обвинуваченого та у відповідності до ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені п. п. 1, 2, 3 ч. 5 цієї статті.

Таким чином, суд приходить до переконання, що строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 належить продовжити, згідно ст. 197 КПК України, строком на 60 днів з визначеним розміром застави у розмірі 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят ) гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 193-194, 197, 314, 315, 369- 372, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 31 серпня 2025 року включно.

Визначити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно складає 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у цьому кримінальному провадженні;здати на зберігання до відповідних органів державної влади у разі наявності свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Копію ухвали направити до Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань № 4», для виконання.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1