1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/8049/25 1-кс/335/2844/2025
02 вересня 2025 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду у м.Запоріжжя скаргу ОСОБА_4 в особі представника - адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, -
14.08.2025 року до слідчого судді Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя звернулась заявник ОСОБА_4 в особі представника адвоката ОСОБА_3 зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, у якій зазначено наступне. 23.07.2025 року Заявник звернулась до відділу поліції з заявою про вчинення злочину та просила внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 365-2 та ч.1 ст.191 КК України, приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області ОСОБА_5 12.08.2025 року Заявник отримала повідомлення з ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, згідно з яким відомості до ЄРДР за її заявою не внесені, оскільки зі змісту заяви не вбачається ознак кримінального правопорушення.
Заявник вважає, що співробітниками поліції допущена бездіяльність, яка не відповідає вимогам закону, тому звернулась до слідчого судді зі скаргою.
У судовому засіданні представник Заявника скаргу підтримала, пояснила, що приватний виконавець ОСОБА_5 відкрив виконавче провадження № 72658083 щодо стягнення з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_7 заборгованості. Відповідно до листа Міністерства юстиції України від 12.05.2025 Заявник довідалася про те, що Наказом Міністерства юстиції України від 25.06.2024 № 1680/7, до приватного виконавця ОСОБА_5 застосовано дисциплінарне стягнення, відомості про припинення діяльності приватного виконавця внесено до Єдиного реєстру приватних виконавців України 25.06.2024. Вважає, що приватний виконавець безпідставно утримує матеріали виконавчих проваджень, а також під час вчинення виконавчих дій у ВП 72658083 допустив ряд порушень, що, на думку заявника, свідчить про наявність ознак кримінальних правопорушень.
Уповноважений представник ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області у судове засідання не з`явився.
Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності уповноваженого представника ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області.
Вивчивши скаргу, заслухавши пояснення представника Заявника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Під час розгляду скарги встановлено, що 23.07.2025 року ОСОБА_4 звернулась до ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області з заявою, в якій зазначила, що приватним виконавцем ОСОБА_5 під час здійснення виконавчих дій у ВП № 72658083 допущено ряд порушень, які, на її думку свідчать про наявність в його діях ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 365-2 КК України та ч.1 ст. 191 КК України. Просила прийняти заяву про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та надати витяг з ЄРДР.
Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України є судовий контроль за додержанням законів органами досудового розслідування, який реалізує слідчий суддя. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини на стадії досудового розслідування.
Однією з форм такого контролю є розгляд скарг на рішення, дії та бездіяльність слідчого та прокурора у порядку ст. 303 КПК України.
У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Статтею 11 КК України визначено, що злочином є передбачене кримінальним кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія чи бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.
Чинним Кримінальним кодексом України визначено, які саме діяння є злочинами, в чому полягає об`єктивна та суб`єктивна сторона того чи іншого злочину, кваліфікуючі ознаки та інше. У випадках, якщо в заяві чи повідомленні є ті чи інші об`єктивні дані, що свідчать дійсно про ознаки того чи іншого злочину, то є підстави вважати таке звернення саме заявою чи повідомленням про злочин і тільки за такими заявами та повідомленнями повинні прийматися передбачені законом процесуальні рішення. Якщо ж у повідомленні чи заяві таких ознак немає, то вони не можуть вважатися такими, за якими обов`язково повинні прийматися ті чи інші процесуальні рішення.
Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.
Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
При цьому, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого, дізнавача, прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема, ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним КК України.
Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).
Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.
Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.
З наданої слідчому судді та дослідженої під час розгляду скарги копії заяви ОСОБА_4 від 23.07.2025 року, адресованої ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, встановлено, що вона не містить об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення приватним виконавцем. Натомість, заява містить припущення Заявника про ймовірні процесуальні порушення, допущені під час вчинення виконавчих дій, які ґрунтуються лише на суб`єктивному сприйнятті Заявника.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості про кримінальне правопорушення є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність його ознак. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Таким чином, наведені Заявником ОСОБА_4 у заяві від 23.07.2025 року дані не можуть бути достатніми і безумовними підставами для внесення таких відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування, оскільки заява не містить фактичних даних чи посилання на обставини, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, а обставини, викладені у заяві, не охоплюються поняттям злочину, визначеному у ст. 11 КК України, тому вона не може вважатись такою, що підлягає обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить висновку, що уповноваженими особами Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області після надходження заяви ОСОБА_4 від 23.07.2025 року не було допущено бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, тому скарга ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. 214, 303, 304, 306, 307,309, 376 КПК України, слідчий суддя, -
Скаргу ОСОБА_4 в особі представника- адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Відділу поліції № 1 Запорізького районного управління поліції Головного Управління Національної поліції в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, - залишити без задоволення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів із дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1