Справа № 367/4528/25
Провадження №1-кс/367/552/2025
УХВАЛА

Іменем України

24 квітня 2024 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,

в с т а н о в и в:

До Ірпінського міського суду Київської області надійшло клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження № 0000098 від 22.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 1 ст. 249 КК України, в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене в ході проведення 21.04.2025 огляду місця події майно, а саме на: сітчасте знаряддя лову «Павук» L-115m, h-1,5m; свіжу рибу виду карась сріблястий в кількості 49 шт., плітка звичайна в кількості 7 шт., окунь звичайний в кількості 7 шт., плоскирка в кількості 10 шт., лящ в кількості 1 шт. та йорж звичайний в кількості 1 шт. Заборонити власникам вищевказаного майна, а також третім особам, які заявлять право вимоги на вищевказане майно, відчужувати, розпоряджатися та/або користуватися ним.

Своє клопотання мотивує тим, що Сектором дізнання відділу поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000098, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.04.2025 близько 19 год. 50 хв. головним державним інспектором Київського рибоохоронного патруля на березі річки «Ірпінь» у селі Мощун Бучанського району Київської області виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі сітчасте знаряддя лову «Павук» та рибу виду карась сріблястий в кількості 49 шт., плітка звичайна в кількості 7 шт., окунь звичайний в кількості 7 шт., плоскирка в кількості 10 шт., лящ в кількості 1 шт. та йорж звичайний в кількості 1 шт.

З метою виявлення та фіксації відомостей, щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчим СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області 21.04.2025 в період часу з 21 год. 10 хв. по 21 год. 50 хв. проведено огляд вільнодоступної у користуванні земельної ділянки, що розташована на березі річки «Ірпінь» у селі Мощун Бучанського району Київської області (з координатами 50.6110366, 30.2806009), за результатами якого виявлено та вилучено:

- сітчасте знаряддя лову «Павук» L-115m, h-1,5m;

- свіжу рибу виду карась сріблястий в кількості 49 шт., плітка звичайна в кількості 7 шт., окунь звичайний в кількості 7 шт., плоскирка в кількості 10 шт., лящ в кількості 1 шт. та йорж звичайний в кількості 1 шт.

В подальшому, вищевказане сітчасте знаряддя лову «Павук» та водні біоресурси передано на відповідальне зберігання головному державному інспектору Київського рибоохоронного патруля ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Частина 2 ст. 167 КПК України передбачає, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно з ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватись також під час обшуку, огляду.

Таким чином, вищевказані матеріальні об`єкти набули у провадженні процесуального статусу тимчасово вилученого майна.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, відповідно до п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» при розгляді справ про злочини проти довкілля суди на виконання вимог п. 1 ч. 1 ст. 81 КПК мають обговорювати питання про конфіскацію належних винним особам знарядь злочину. Під знаряддями злочину в таких справах треба розуміти предмети чи технічні засоби, які умисно використовувалися їх власником чи співучасниками злочину для незаконного полювання, рибальства, порубки дерев тощо, а також для полегшення вчинення зазначених дій: рушниці, вибухівка, рибальські сіті, транспортні засоби (останні можуть бути визнані знаряддям злочину не тільки тоді, коли вони використовувалися безпосередньо в процесі полювання чи рибальства, а й коли без їх використання вчинення злочину було б неможливим чи надто складним). Рішення про конфіскацію таких речових доказів може бути прийнято лише за умови, що вони визнані знаряддями злочину органами досудового слідства чи судом.

У даному випадку вилучене в ході проведення огляду майно матеріальні об`єкти, зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містять інші відомості, які можуть бути використанні як докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема сітчасте знаряддя лову «Павук» є засобом вчинення кримінального правопорушення, а водні біоресурси предметом кримінального правопорушення.

Таким чином, вищевказане тимчасово вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та відповідно до постанови від 22.04.2025 його визнано речовими доказами у вказаному кримінальному проваджені та поміщено на відповідальне зберігання. Частиною 1 ст. 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 11 ст. 170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи вищевикладене, з метою виконання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України, у тому числі запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі чи відчуження вказаного майна з боку їх власників та інших третіх осіб, які заявлять право вимоги на нього, а також проведення необхідних судових експертиз із майном.

Прокурор ОСОБА_6 в судовому засідання клопотання підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі.

Заслухавши пояснення прокурора, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що Сектором дізнання відділу поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000098, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Згідно із ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно із ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно клопотання прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене в ході проведення 21.04.2025 огляду місця події майно, а саме на: сітчасте знаряддя лову «Павук» L-115m, h-1,5m; свіжу рибу виду карась сріблястий в кількості 49 шт., плітка звичайна в кількості 7 шт., окунь звичайний в кількості 7 шт., плоскирка в кількості 10 шт., лящ в кількості 1 шт. та йорж звичайний в кількості 1 шт. та в порушення вищевказаних норм закону не надає належних доказів щодо власника майна, чи в користуванні кого перебуває майно, що належить арештувати.

Крім того, клопотання та долучені до нього матеріали не містять даних , щодо місця проживання та засобів зв`язку власника майна, що позбавляє суд можливості повідомити його про розгляд клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи вищезазначені норми Закону, оскільки, прокурором в клопотанні про арешт майна не наведено обґрунтованих підстав у зв`язку із якими потрібно здійснити арешт вищевказаного майна, тому суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення зазначеного клопотання прокурору та встановлення строку у 72 години для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна,- повернути прокурору для усунення недоліків, встановивши строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1