Справа №705/791/25
1-кс/705/516/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2025 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду слідчого СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000186 від 27.01.2025 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Умань Черкаської області, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, маючого на утриманні малолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та повнолітню доньку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Христинівського районного суду Черкаської області від 13.11.2013 за ч. 1 ст. 263, ст.ст. 69,71 КК України до позбавлення волі на строк 1 рік 6 місяців, звільнений умовно-достроково 13.12.2014,

УСТАНОВИВ:

1. Короткий виклад вимог клопотання

На розгляд слідчому судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшло клопотання сторони кримінального провадження про продовження підозрюваному ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, який спливає 14.04.2025.

В обґрунтування клопотання вказано, що закінчити досудове розслідування у визначений термін не виявляється можливим у зв`язку з необхідністю виконання слідчих дій.

На переконання органу досудового розслідування ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо підозрюваного ОСОБА_4 не зменшилися. Оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків виникла обґрунтована потреба у продовженні строку дії запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування до 14.05.2025.

2. Позиції сторін кримінального провадження

У судовому засіданні прокурор підтримала вказане клопотання, просила його задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 проти задоволення клопотання не запречували.

3. Обставини, встановлені слідчим суддею, та мотиви слідчого судді

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що головним слідчим відділом Умансього РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000186 від 27.01.2025за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194-1 та ч. 2 ст. 194-1 КК України.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковані за ч. 2 ст. 194-1 КК України, - як умисне пошкодження об`єктів електроенергетики, якщо ці дії могли призвести до порушення нормальної роботи цих об`єктів, вчинене за попередньою змовою групою осіб, загальнонебезпечним способом, ч. 2 ст. 194-1 КК України, - як умисне пошкодження об`єктів електроенергетики, якщо ці дії могли призвести до порушення нормальної роботи цих об`єктів, вчинене повторно, за попередньою змовою групою осіб, загальнонебезпечним способом, ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194-1 КК України, - як закінчений замах на умисне пошкодження об`єктів електроенергетики, якщо ці дії могли призвести до порушення нормальної роботи цих об`єктів, вчинене повторно, загальнонебезпечним способом.

14.02.2025 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчинені вказаних кримінальних правопорушень.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області №705/791/25 1-кс/705/265/25 від 20.02.2025 року відносно підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 20 квітня 2025 року з покладенням на підозрюваного наступних обов`язків:

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

-цілодобово не залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з свідками по кримінальному провадженню.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 13.03.2025 р. змінено ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 20.02.2025 р. в частині строку застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту, та ухвалено: «застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 14 квітня 2025 року включно».

03 квітня 2025 року відповідно до постанови керівника Уманської окружної прокуратури, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 14.05.2025.

4. Джерела права

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням слідчого, прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

З огляду на положення ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії домашнього арешту згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто, при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними правилами, які регулюють питання про застосування відповідного запобіжного заходу з урахуванням додаткових обставин, передбачених ч. 3 ст. 199 КПК України, а саме: обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

5. Мотиви слідчого судді

При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 необхідно врахувати наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, та наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування.

Щодо обґрунтованості підозри

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі Нечипорук і Йонкало проти України термін обґрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі Мюррей проти Об`єднаного Королівства від 28.10.1994, Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства від 30.08.1990).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена, враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного, а виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих та досліджених у судовому засіданні матеріалах, слідчий суддя дійшов висновку про існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача про причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 194-1 та ч. 2 ст. 194-1 КК України, що підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, доданими до клопотання та дослідженими в судовому засіданні.

Як свідчать матеріали клопотання, повідомлення про підозру за своїм змістом відповідає вимогам ст. 278 КПК України та на даному етапі сумнівів щодо його законності або порушення порядку вручення не викликає.

Крім того, обґрунтованість підозри також перевірялась слідчими суддями під час обрання запобіжного заходу.

Обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування

Строк дії запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 спливає 14.04.2025, однак завершити його до вказаного строку не можливо необхідності проведення слідчих (розшукових) і процесуальних дій, а саме;

-отримати висновки призначених експертиз, а саме: шести судових експертиз матеріалів, речовин та виробів, за експертною спеціальністю дослідження нафтопродуктів і паливно мастильних матеріалів, проведення яких доручено Черкаському обласному бюро СМЕ;

-з урахуванням виконаних експертиз повідомити ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194-1 КК України, з викладом всіх встановлених фактичних обставин провадження з остаточною правовою кваліфікацією дій;

-з урахуванням виконаних експертиз повідомити ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , про підозру у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194-1 КК України, з викладом всіх встановлених фактичних обставин провадження з остаточною правовою кваліфікацією дій; виконати вимоги ст. 290-291 КПК України;

-виконати слідчі (розшукові) та процесуальні дії, в яких виникне необхідність; відкрити сторонам кримінального провадження матеріали досудового розслідування, в порядку ст. 290 КПК України; скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування та вручити його підозрюваному і його захиснику, а також виконати слідчі (розшукові) та процесуальні дії, в яких виникне необхідність, та вимоги параграфу 3 глави 24 КПК України.

У судовому засіданні не встановлено обставин, які б свідчили про безпідставне затягування розслідування кримінального провадження, але існують обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали.

Щодо наявності ризиків

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , а виходячи лише з фактичних даних, зазначених у доданих до клопотання документах, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень за викладених у клопотанні обставин.

Слідчий суддя зауважує, що згідно з вимогами чинного законодавства сама по собі наявність обґрунтованої підозри не може бути єдиною підставою для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, оскільки їх застосування потребує наявність існування хоча б одного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

Підставою продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:

- переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою подальшого ухилення від кримінальної відповідальності. Так як ОСОБА_4 усвідомлює, що він будучи раніше судимою особою, вчинив умисні тяжкі злочини, за які передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років. А отже, невідворотність вказаного покарання може спонукати підозрюваного до переховування, а саме: зміни місця проживання, пов`язаного з виїздом до іншої країни; виїзду до непідконтрольних на даний час територій України. Так, підозрюваний, офіційно не працевлаштований та не має постійного джерела прибутку. Тяжкість кримінального правопорушення та суспільний резонанс - вже самі по собі можуть бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. А у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначив, що «суворість призначеного покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів»;

- незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні, в тому числі понятих, які були присутні при проведенні процесуальних дій та, в рамках кримінального провадження, були допитані в якості свідків, шляхом умовлянь, підкупу, залякування, погроз, примусу вимагати дачу від них неправдивих показань, або зміну уже наданих під час досудового розслідування, тим самим матиме можливість уникнення, або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, так як підозрюваним було отримано копії процесуальних документів, які містять відомості з повними анкетними даними свідків. Хоча під час досудового розслідування свідки були допитані, разом з тим, відповідно до вимог статей КПК України, доказом для суду, який розглядатиме кримінальне провадження по суті, у вигляді показів свідків, є тільки ті покази, які суд здобув безпосередньо під час судового розгляду справи по суті, а тому ризик впливу на свідків є високим.

- вчинити інше кримінальне правопорушення - підозрюваний ОСОБА_4 раніше вчиняв кримінальні правопорушення, в тому числі корисливі. Вказане, свідчить про нестійке прийняття підозрюваним загально визнаних у суспільстві правил поведінки та моральності, він нехтує елементарними правилами поведінки. Крім того, підозрюваний ніде не працює, не має постійного джерела прибутку. Крім того, перебуваючи на волі підозрюваний може вчинити нове кримінальне правопорушення, що підтверджується наявністю вищеописаного ризику впливу на свідків, оскільки вплив на свідків може містити самостійний склад кримінального правопорушення передбаченого ст. 386 КК України.

На даний час у кримінальному провадженні строк досудового розслідування спливає 14.05.2025.

Тому, слідчий суддя, виходячи з конкретних обставин справи, враховуючи дані про особу підозрюваного, характер вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, а також стадію досудового розслідування та ті завдання, які необхідно виконати на даний час слідству, вважає наявними підстави для продовження застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваному залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

-цілодобово не залишати місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у цьому кримінальному проваджені у будь-якій формі, крім випадків необхідності їхньої участі при проведенні слідчих дій.

На думку слідчого судді, такий запобіжний захід зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст. 176-179, 181, 184, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Продовжити в межах строку досудового розслідування, тобто до 14.05.2025 включно, застосований до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , та продовжити в межах цього строку покладені на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

-цілодобово не залишати місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування з потерпілими та свідками у цьому кримінальному проваджені у будь-якій формі, крім випадків необхідності їхньої участі про проведенні слідчих дій.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати для виконання органам внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, а в разі її оскарження, після розгляду справи апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1