Справа № 216/6751/25
провадження 1-кс/216/2215/25
УХВАЛА

іменем України

(повний текст)

28 серпня 2025 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

Головуючого, слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника заявника, адвоката - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 скаргу ОСОБА_4 , який діє в інтересах Громадської спілки «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу», на бездіяльність уповноважених осіб Криворізького РУП ГУНП України в Дніпропетровській області щодо невнесення до ЄРДР заяви про кримінальне правопорушення, -

в с т а н о в и в:

22.08.2025 року до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла скарга ОСОБА_4 , який діє в інтересах Громадської спілки «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу», на бездіяльність слідчого відділу Криворізького відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області. Скарга мотивована тим, що 19.08.2025р. ГС «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу», діючи в інтересах своїх членів звернулась до Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області із заявою від 15.08.2025р. про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлення про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. ст. 26, 27, 28, 29, 30, 376, 396 КК України. У повідомленні (заяві) зазначено та додано відповідні докази (підтвердження) того, що у провадженні Дніпровського окружного адміністративного суду перебуває справа №160/25282/24 за позовом Громадської спілки «АСОЦІАЦІЯ ПРОМИСЛОВЦІВ, ПІДПРИЄМЦІВ ТА ПРОФСПІЛОК КРИВОГО РОГУ» до Криворізької міської ради, про визнання незаконним (протиправним та нечинним) з моменту прийняття рішення Криворізької міської ради №523 від 26.05.2021р. «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу». 15.07.2025р. представники Спілки разом із іншими мешканцями міста Кривий Ріг, які є учасниками судової справи №160/25282/24 прибули до м. Дніпро на судове засідання, яке було призначено на 10-30 год. у приміщенні Дніпровського окружного адміністративного суду. Проте, слухання судової справи не відбувалось, а суддя приблизно о 13-00год. вийшов до присутніх у коридорі учасників справи з кабінету голови суду та повідомив, що справу №160/25282/24 знято з розгляду із посиланням на наявність нібито тривалої повітряної тривоги, хоча у цей проміжок часу (з 12-38год.) повітряної тривоги у місті Дніпро не було, що свідчить про наявність ознак втручання голови суду в діяльність судді. Однак їх заява про злочин потягом 24 годин не була внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань

Представник заявника в судовому засідання скаргу підтримав, просив її задовольнити із наведених підстав.

Представник СВ Криворізького відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заступник начальника УП начальник СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 надала суду заперечення, в яких просила розглядати скаргу за своєї відсутності, зазначивши, що заява голови ГС «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу» про вчинення суддею Дніпровського адміністративного суду кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 376, ч. 1 ст. 396 КК України зареєстровано до ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України (журнал єдиного обліку) Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області за № 34678 від 19.08.2025 року та за № 531294 від 25.08.2025 року для розгляду по суті та надання правової оцінки направлена директорові Національного антикорупційного бюро України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку про те, що в задоволенні скарги слід відмовити.

Слідчим суддею встановлені наступні обставини.

Так, 19.08.2025р. голова ГС «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу» звернувся до Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області із заявою від 15.08.2025р. про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повідомлення про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. ст. 26, 27, 28, 29, 30, 376, 396 КК України з приводу безпідставного перенесення розгляду справи №160/25282/24 суддею Дніпровського окружного адміністративного суду ОСОБА_6 після спілкування із головою вказаного суду ОСОБА_7 , що свідчить про наявність ознак втручання голови суду в діяльність судді.

Вказана заява голови ГС «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу» ОСОБА_4 про вчинення суддею та головою Дніпровського адміністративного суду кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 376, ч. 1 ст. 396 КК України зареєстровано до ІТС «Інформаційний портал Національної поліції України (журнал єдиного обліку) Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області за № 34678 від 19.08.2025 року.

Відомості про внесення до ЄРДР даних про злочин у матеріалах скарги відсутні.

Виходячи з вимог скарги, слідчий суддя дійшов висновку про те, що предметом розгляду за скаргою є бездіяльність органу досудового розслідування з приводу невнесення інформації про злочин до ЄРДР.

Чинним КПК закріплено процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.1 ст.214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.2 ст.214 КПК).

Проте така процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

До ЄРДР серед іншого вносяться відомості про: 1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що викладені в ньому обставини не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення та не потребують для отримання зазначеного вище висновку перевірки засобами кримінального процесу, або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ані попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298). Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення до реєстру вносяться, зокрема, відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п.4, 5 ч.5 ст.214 КПК.

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

За правовою позицією, висловленою в постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року (справа №761/20985/18, провадження №51-8007км18), якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Слідчий суддя також ураховує те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року в справі №818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст.303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Перевіривши доводи скарги щодо порушення вимог положень ст.214 КПК, слідчий суддя вважає про відсутність підстав для внесення до ЄРДР відомостей за заявою скаржника, оскільки для внесення до ЄРДР відомостей щодо імовірного вчинення кримінального правопорушення суддею, головою суду заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР та початок досудового розслідування буде механізмом тиску на суддів, що порушуватиме принцип його незалежності.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року "Про незалежність судової влади" судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. При цьому, виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в п.57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Верховний Суд України в постанові від 15 квітня 2008 року у справі №21-319во07 зазначив, що законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання окремого позову проти суду чи судді є протиправним втручанням у здійснення правосуддя і посяганням на процесуальну незалежність суду.

Відтак, самих лише припущень заявника та незгоди з процесуальним рішенням судді недостатньо для висновку про наявність кримінальних правопорушень, тим більше, такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування відносно судді за фактами прийнятих ним процесуальних рішень і дій в ході здійснення правосуддя.

Незгода із прийнятим суддею процесуальним рішенням в конкретній справі шляхом подання заяви про кримінальне правопорушення може вказувати на наявність ознак протиправного втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність суддів, визначених ст.126 та 129 Конституції України щодо незалежності судді та заборони впливу на нього у будь-який спосіб. Ініціювання кримінального переслідування судді внаслідок незгоди з його процесуальними діями чи рішеннями є способом незаконного впливу на суд і такі дії слід розцінювати як спроби втручання у правосуддя, тиску на суд і суддів не процесуальним шляхом, поза межами процедури оскарження судових рішень, що є прямим порушенням вимог закону щодо незалежності судів та суддів.

Як встановлено під час судового розгляду, у заяві до Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 19.08.2025 р. головою ГС «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу» ОСОБА_4 викладені обставини з приводу його незгоди із процесуальними діями судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_6 після спілкування із головою вказаного суду ОСОБА_7 , що, на думку скаржника, свідчить про наявність ознак втручання голови суду в діяльність судді.

Щодо ймовірності дій голови суду слід наголосити на те, що відповідно дост.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для підтвердження цього в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

У своїх рішеннях «Тимошенко проти України», «Ходорковський проти Росії», ЄСПЛ зазначив, що структура Конвенції ґрунтується на презумпції добросовісності дій органів державної влади країн - учасниць. Будь-яка державна політика чи окремий захід може мати «прихований мотив», а презумпція добросовісності є спростованою. Заявник, який стверджує, що його права і свободи були обмежені з неналежних підстав, повинен переконливо довести, що справжня мета державних органів була не такою, як її було проголошено (або яка може обґрунтовано припускатись, виходячи з контексту). Простої підозри про те, що державні органи користувались своєю владою для іншої мети, ніж та, що передбачена Конвенцією, недостатньо.

Отже, відповідно до практики ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Аналіз вказаних вимог закону вказує на те, що існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для підтвердження цього в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Не може бути підставою для висновків про неупередженість та необ`єктивність суду заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами. Сумнів у безсторонності судді повинен бути розумним, інакше будь-який судовий процес можна було б перетворити у безкінечну недовіру до суду та відповідно змін його складу.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10 травня 2018 року (справа №800/592/17) та від 1 жовтня 2018 року (справа №9901/673/18).

Викладені в заяві від 19.08.2025 р. ОСОБА_4 обставини за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, а є формою висловлювання певної незгоди із процесуальними діями судді щодо його професійної діяльності під час здійснення правосуддя.

При цьому, існування обставин знаходження судді ОСОБА_6 у кабінеті голови суду ОСОБА_7 перед оголошенням про відкладення судового розгляду не є належним підтвердженням, а є припущенням скаржника щодо їх спілкування з приводу розглядаємої справи, що може бути підставою звернення заявником для оскарження таких дій до органу, маючого повноваження щодо притягнення судді до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з його професійною діяльністю.

Таким чином, оскільки заява голови ГС «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу» від 19.08.2025 р. не містить об`єктивних даних, які підтверджували би реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення), слідчий суддя доводи скарги вважає необґрунтованими, яка задоволенню не підлягають у повному обсязі.

У скарзі містяться також інші аргументи, викладені представником під час судового розгляду, які не потребують детального аналізу слідчим суддею та не мають будь-якого вирішального значення в цьому провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307, 376 ч.2 КПК України

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_4 , який діє в інтересах Громадської спілки «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу», відмовити повністю..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 29.08.2025 року, її фіксування не застосовувалося у відповідності до ст.. 107 ч.4 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_8