У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку в залі Солом`янського районного суду м. Києва клопотання слідчого в ОВС слідчого управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені 08.04.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000307 відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Макарове Станично-Луганського району Луганської області, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського міського суду м. Києва надійшло вказане клопотання, в обґрунтування якого вказано наступне.

Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000307 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 08.04.2024, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

З матеріалів кримінального провадження встановлено, що громадянин України ОСОБА_6 у вересні 2023 року на тимчасово окупованій території Луганської області в смт. Станиця Луганська, добровільно прийняв участь у проведенні незаконних виборів та за результатами яких, добровільно обраний до незаконного органу влади, а саме т.зв. «депутатом ради Станично-Луганського муніципального округу першого скликання».

Відповідно до п. п. 6, 7 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», окупаційна адміністрація Російської Федерації - сукупність державних органів і структур Російської Федерації, функціонально відповідальних за управління тимчасово окупованими територіями та підконтрольних Російській Федерації самопроголошених органів, які узурпували виконання владних повноважень на тимчасово окупованих територіях та які виконували чи виконують властиві органам державної влади чи органам місцевого самоврядування функції на тимчасово окупованій території України, в тому числі органи, організації, підприємства та установи, включаючи правоохоронні та судові органи, нотаріусів та суб`єктів адміністративних послуг.

Тимчасово окупована територія - це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.

Згідно ст. 42 IV Конвенції про закони і звичаї війни на суходолі та додаток до неї: положення про закони і звичаї війни на суходолі (1907 року) територія визнається окупованою, якщо вона фактично перебуває під владою армії супротивника.

Внаслідок розв`язання і ведення агресивної війни, починаючи з 24.02.2022 збройними формуваннями Російської Федерації тимчасово окуповано частини території Донецької, Запорізької, Луганської, Херсонської областей.

Досудовим розслідуванням встановлено, що незаконним т.зв. законом ЛНР «Об образовании на территории Луганской Народной Республики городских округов и муниципальных округов, установлении их границ» від 14.03.2023 року № 428-III визначено створення муніципальних округів, сформованих на території т. зв «ЛНР», у тому числі створення «Муниципальное образование Станично - Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики»:

«Статья 1 . Образовать городские округа на территории Луганской Народной Республики в соответствии с перечнем, утвержденным приложением 1 к настоящему Закону.

Статья 2. Образовать муниципальные округа на территории Луганской Народной Республики в соответствии с перечнем, утвержденным приложением 2 к настоящему Закону.

Статья 3. Установить границы городских округов и муниципальных округов, образованных на территории Луганской Народной Республики, в пределах границ административно-территориальных единиц, входящих в их состав.»

Водночас, в ході здійснення досудового розслідування встановлено, що незаконним актом - т.зв. законом «ЛНР» «О выборах депутатов представительных органов муниципальных образований первого созыва в Луганской Народной Республике» від 29 травня 2023 року № 441-III передбачено порядок підготовки та проведення виборів депутатів виборчих органів муніципальних утворень в т. зв. «ЛНР» першого скликання в умовах воєнного стану.

Так, положеннями статті першої цього незаконного акту т.зв. закону «ЛНР» «О выборах депутатов представительных органов муниципальных образований первого созыва в Луганской Народной Республике від 29 травня 2023 року № 441-III визначено наступне:

«1. Настоящий закон определяет порядок подготовки и проведения выборов депутатов представительных органов муниципальных образований в Луганской Народной Республике первого созыва в условиях военного положения. 2. Правовую основу назначения, подготовки и проведения выборов депутатов представительного органа муниципального образования в Луганской Народной Республике первого созыва (далее - представительный орган муниципального образования и депутаты представительного органа муниципального образования) составляют Конституция Российской Федерации, Федеральный конституционный закон от 04 октября 2022 года № 6-ФКЗ «О принятии в Российскую Федерацию Луганской Народной Республики и образовании в составе Российской Федерации нового субъекта - Луганской Народной Республики», Федеральный закон от 12 июня 2002 года № 67-ФЗ «Об основных гарантиях избирательных прав и права на участие в референдуме граждан Российской Федерации» (далее - Федеральный закон), другие федеральные законы, а также настоящий Закон, иные законы Луганской Народной Республики. 3. Основные термины и понятия, используемые в настоящем Законе, применяются в том же значении, что и в Федеральном законе, Федеральном законе от 06 октября 2003 года № 131-ФЗ «Об общих принципах организации местного самоуправления в Российской Федерации». 4. Депутаты представительного органа муниципального образования избираются гражданами Российской Федерации на основе всеобщего равного и прямого избирательного права при тайном голосовании. Участие гражданина Российской Федерации в выборах депутатов представительного органа муниципального образования является свободным и добровольным. Никто не вправе оказывать воздействие на гражданина Российской Федерации с целью принудить его к участию или неучастию в выборах, а также препятствовать его свободному волеизъявлению. 5. Количество избираемых депутатов представительного органа муниципального образования, срок полномочий представительного органа муниципального образования устанавливается законом Луганской Народной Республики. 6. Гражданин Российской Федерации, достигший на день голосования возраста 18 лет, место жительства которого расположено в пределах соответствующего муниципального образования, имеет право избирать депутатов представительного органа муниципального образования. Правом избирать депутатов представительного органа муниципального образования обладают также военнослужащие, проходящие военную службу по призыву в воинских частях, военных организациях и учреждениях, которые расположены на территории муниципального образования, если место жительства этих военнослужащих до призыва на военную службу было расположено на территории этого муниципального образования. 7. Гражданин Российской Федерации, который достигнет на день голосования возраста 18 лет, вправе участвовать в предусмотренных законом и проводимых законными методами других избирательных действиях, а также в осуществлении других избирательных действий в порядке, предусмотренном Федеральным законом и настоящим Законом. 8. Гражданин Российской Федерации, достигший на день голосования возраста 18 лет, может быть избран депутатом представительного органа муниципального образования. 9. Не имеет права избирать и быть избранным, осуществлять другие избирательные действия гражданин Российской Федерации, признанный судом недееспособным или содержащийся в местах лишения свободы по приговору суда. 10. Граждане Российской Федерации не имеют права быть избранными депутатами представительного органа муниципального образования также в иных случаях, установленных федеральным законом. 11. В соответствии с Федеральным конституционным законом от 04 октября 2022 года № 6-ФКЗ «О принятии в Российскую Федерацию Луганской Народной Республики и образовании в составе Российской Федерации нового субъекта - Луганской Народной Республики» днем голосования на выборах депутатов представительного органа муниципального образования является второе воскресенье сентября 2023 года. Выборы назначаются Центральной избирательной комиссией Российской Федерации. Решение о назначении выборов депутатов представительного органа муниципального образования должно быть принято не ранее чем за 90 и не позднее чем за 80 дней до дня голосования. Указанное решение о назначении выборов подлежит официальному опубликованию в средствах массовой информации не позднее чем через пять дней со дня его принятия. 12. Подготовка и проведение выборов депутатов представительного органа муниципального образования, обеспечение реализации и защита избирательных прав граждан, а также контроль за соблюдением указанных прав возлагаются на избирательные комиссии, организующие выборы, в пределах их компетенции, установленной Федеральным законом и настоящим Законом. 13. Подготовка и проведение выборов депутатов представительного органа муниципального образования осуществляются открыто и гласно. 14. Расходы, связанные с подготовкой и проведением выборов депутатов представительного органа муниципального образования и обеспечением деятельности избирательных комиссий, производятся за счет средств бюджета Луганской Народной Республики. 15. В целях реализации гражданами Российской Федерации активного избирательного права Избирательной комиссией Луганской Народной Республики может быть установлен перечень документов, выданных органами публичной власти и их должностными лицами и содержащих персональные данные, использование которых допускается помимо паспорта или документа, заменяющего паспорт гражданина.»

Разом з тим, досудовим розслідуванням встановлено, що незаконним актом, а саме распоряжением Администрации Станично-Луганского района Луганской народной республики от 28 июля 2023 № 221 «Об образовании на территории муниципального образования Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики избирательных участков, участков референдумом» визначено «Образовать на территории муниципального образования Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики избирательные участки, участки референдума в новой редакции согласно приложению».

Водночас, в ході здійснення досудового розслідування встановлено, що створення незаконного органу влади російськими збройними силами на тимчасово окупованій території Луганської області - «СОВЕТ МУНИЦИПАЛЬНОГО ОКРУГА МУНИЦИПАЛЬНОЕ ОБРАЗОВАНИЕ СТАНИЧНОЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ» (ОГРН 230) підтверджується «Выпиской из Единого государственного реестра юридических лиц» від 14.12.2023 № ЮЭ9965-9 про незаконну реєстрацію з зазначенням відповідними записами («сведение об участниках/учредителях юридического лица - Луганская Народная Республика СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ», «ГРН и дата внесения в ЕГРЮЛ записи, содержащей указанные сведения - 230 от 28.09.2023») та причиною внесення запису в російський реєстр «Единый государственный реестр юридических лиц» - «Создание юридического лица».

Окрім того, в «Выпиской из Единого государственного реестра юридических лиц» від 14.12.2023 № ЮЭ9965-9 зазначені записи щодо реєстрації вказаного незаконного органу влади в інших органах окупаційної адміністрації держави-агресора (Отделение Фонда пенсионного и социального страхования Российской Федерации по Луганской Народной Республике, Межрайонная инспекция Федеральной налоговой службы № 3 по Луганской Народной Республике) та зазначено адресу місцезнаходження - «293600, ЛУГАНСКАЯ НАРОДНАЯ РЕСПУБЛИКА, М.Р-Н СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ, Г.П. СТАНИЧНО-ЛУГАНСКОЕ, ПГТ. СТАНИЦА ЛУГАНСКАЯ, УЛ. ЛЕНИНА, Д. 25».

Згідно з ст. 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом.

Так, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин та часу, але не пізніше вересня 2023 року громадянин України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , незважаючи на зобов`язання по неухильному додержанню Конституції та законів України, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій та їх наслідки, з мотивів непогодження з політикою представників української державної влади, підтримуючи ідеї проросійської спрямованості, у т.ч. щодо подальшого розвитку України, виходячи з геополітичних інтересів Російської Федерації, які передбачають перебування України у сфері її впливу, будучи обізнаним про факт ведення вказаною державою агресивної війни проти України з метою підтримки держави-агресора її окупаційної адміністрації на тимчасово окупованих територіях України та збройних формувань Російської Федерації та завдання шкоди суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній безпеці України, став на шлях вчинення злочину проти основ національної безпеки - колабораційної діяльності, у добровільному обранні громадянином України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, тобто у кримінальному правопорушенні.

Так, у вказаний період громадянин України громадянин України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно обраний «ДЕПУТАТОМ СОВЕТА МУНИЦИПАЛЬНОГО ОКРУГА МУНИЦИПАЛЬНОЕ ОБРАЗОВАНИЕ СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ» до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території Луганської області «СОВЕТ МУНИЦИПАЛЬНОГО ОКРУГА МУНИЦИПАЛЬНОЕ ОБРАЗОВАНИЕ СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ».

Водночас, досудовим розслідування встановлено, що рішенням незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території Луганської області «СОВЕТ МУНИЦИПАЛЬНОГО ОКРУГА МУНИЦИПАЛЬНОЕ ОБРАЗОВАНИЕ СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ» від 02.11.2023 № 3 затверджено т.зв. «Регламент Совета депутатов муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики», положеннями якого передбачено порядок проведення засідань, основні правила і процедури роботи т.зв. «СОВЕТ МУНИЦИПАЛЬНОГО ОКРУГА МУНИЦИПАЛЬНОЕ ОБРАЗОВАНИЕ СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ», в тому числі порядок прийняття муніципальних правових актів, зокрема передбачено:

«Настоящий регламент устанавливает порядок проведения заседаний, основные правила и процедуры работы Совета депутатов муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики, в том числе порядок принятия муниципальных правовых актов. Совет депутатов муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики (далее - Совет депутатов) является представительным органом местного самоуправления муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики и осуществляет свои полномочия в соответствии с Конституцией Российской Федерации, законодательством Российской Федерации, законами Луганской Народной Республики, У ставом муниципального образования Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики (далее - Устав) и настоящим регламентом. Совет депутатов состоит из 20 депутатов.

Статья 1. Заседания Совета депутатов

1. Общие положения 1.1. Совет депутатов осуществляет свои полномочия на заседаниях. 1.2. Заседания Совета депутатов считается правомочным, если на нем присутствует не менее 50 процентов от числа избранных депутатов 1.3. Совет депутатов работает по планам, утвержденным на его заседаниях. 1.4. Заседания Совета депутатов проводятся открыто. На заседании в порядке, установленном регламентом, может быть рассмотрен и решен любой вопрос, отнесенный к ведению Совета депутатов. 1.5. Заседания Совета депутатов могут проводиться закрыто в порядке, установленном настоящим регламентом. 1.6. Работа Совета депутатов ведется на русском языке. 1.7. Очередные заседания Совета депутатов проводятся, как правило, один раз в месяц, но не реже одного раза в три месяца.

2. Определение кворума 2.1. Аппарат Совета депутатов в течение всего времени заседания Совета депутатов фиксирует факты присутствия и отсутствия депутатов в ходе заседания Совета депутатов и отражает их в протоколе заседания Совета депутатов. 2.2. Председательствующий на заседании Совета депутатов перед рассмотрением очередного вопроса повестки дня уточняет число депутатов, присутствующих при его рассмотрении. В случае если при рассмотрении вопроса повестки дня число присутствующих депутатов окажется меньше предусмотренного статьей 25 настоящего регламента числа голосов, необходимого для принятия решения по данному вопросу повестки дня, рассмотрение такого вопроса переносится на очередное заседание Совета депутатов. 2.3. Сведения о наличии либо отсутствии кворума для голосования по каждому вопросу повестки дня заседания Совета депутатов отражаются в протоколе заседания Совета депутатов.

3. Присутствие на заседаниях Совета депутатов 3.1. На открытых заседаниях Совета депутатов вправе присутствовать любые заинтересованные лица. 3.2. Лица, присутствующие на заседании, не вправе занимать места депутатов Совета депутатов за столом заседаний, не имеют права вмешиваться в работу Совета депутатов, обязаны соблюдать порядок и подчиняться распоряжениям председательствующего на заседании Совета депутатов. Нарушители могут быть удалены из зала по требованию председательствующего. 3.3. Присутствующие на заседании лица выступают на заседании Совета депутатов только с разрешения председательствующего. 3.4. Запрещается входить в зал заседаний Совета депутатов с оружием, а также пользоваться во время заседания средствами мобильной связи. 3.5. Открытые заседания Совета депутатов могут транслироваться по радио и телевидению. Фото- и киносъемка, аудио- и видеозапись открытого заседания представителями аккредитованных средств массовой информации (пресса, радио и телевидение) не требуют особого разрешения, но не должны препятствовать работе Совета депутатов. Аккредитация средства массовой информации (прессы, радио и телевидения), а также отзыв такой аккредитации осуществляются по решению Совета депутатов. Фото- и киносъемка, аудио- и видеозапись открытого заседания присутствующими на нем иными лицами допускаются только с разрешения и не должны препятствовать работе Совета депутатов. Решение по вопросу о таком разрешении неаккредитованным лицам является протокольным и принимается простым большинством голосов депутатов, присутствующих на соответствующем заседании Совета депутатов. 3.6. На открытых заседаниях Совета депутатов осуществляется аудиовидеозапись с прямой или последующей трансляцией в информационно телекоммуникационной сети Интернет. Порядок трансляции устанавливается соответствующим решением Совета депутатов.

V. Правовые и иные акты Совета депутатов. Порядок их принятия

24. Правовые акты Совета депутатов 24.1. Совет депутатов по вопросам, отнесенным к его компетенции федеральными законами, законами Луганской Народной Республики и У ставом муниципального образования Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики, принимает правовые акты - официальные документы, содержащие положения нормативного и (или) индивидуального

13 характера и направленные на регулирование общественных отношений. Правовые _акты Совета депутатов нормативного оформляются в виде решений Совета депутатов. 24.2. Под правовыми актами нормативного характера (нормативными правовыми актами) понимаются правовые акты, устанавливающие правовые нормы (правила поведения), обязательные для неопределенного круга лиц, рассчитанные на неоднократное применение и действующие независимо от того, возникли или прекратились конкретные правоотношения, предусмотренные правовыми актами. Нормативные правовые акты принимаются большинством голосов установленного числа депутатов, за исключением случаев, предусмотренных федеральными законами, Уставом муниципального образования СтаничноЛуганский муниципальный округ Луганской Народной Республики и настоящим регламентом. 24.3. Под правовыми актами индивидуального характера понимаются правовые акты, вызывающее возникновение, изменение или прекращение конкретных правоотношений, прав и обязанностей точно определенных субъектов права, применяемые однократно и не сохраняющие свое действие после того, как прекратились конкретные отношения, предусмотренные данным актом.»

Водночас, досудовим розслідуванням встановлено, що незаконним актом, а саме «Решением Совета муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики» від 27.10.2023 затверджено «ПОЛОЖЕНИЕ О СОВЕТЕ МУНИЦИПАЛЬНОГО ОКРУГА МУНИЦИПАЛЬНОЕ ОБРАЗОВАНИЕ СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ», яким визначено організаційно-правові основи організації і діяльності т. зв. «Совета муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики», зокрема передбачає:

«Статья 1. Статус Совета муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики.

1. Совет муниципального округа муниципальное образование Станично- Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики (далее соответственно - Совет депутатов, округ) - представительный орган местного самоуправления, обладающий правом представлять интересы населения и принимать от его имени решения, действующие на всей территории округа.

2. Решения Совета депутатов, принятые в пределах его компетенции, обязательны для исполнения органами и должностными лицами местного самоуправления округа, а также предприятиями, учреждениями, организациями независимо от их организационно-правовых форм и форм собственности и гражданами на территории округа.

3. Совет депутатов обладает правами юридического лица, является муниципальным казенным учреждением, образуемым для осуществления управленческих функций в соответствии с федеральным законодательством, имеет лицевой счет, открытый в финансовом органе местной администрации округа и гербовую печать. Учредителем Совета депутатов является муниципальное образование - Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики.

4. Полное наименование органа местного самоуправления - Совет муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики. Сокращенное наименование - Совет Станично-Луганского муниципального округа Луганской Народной Республики.

5. Совет депутатов самостоятельно решает вопросы организационного, правового, информационного, материально-технического и финансового обеспечения своей деятельности.

6. Место нахождения Совета депутатов: Луганская Народная Республика, Станично-Луганский район, пгт. Станица Луганская, улица Ленина, дом 25. Почтовый адрес: 293600, Российская Федерация, Луганская Народная Республика, Станично-Луганский район, пгт. Станица Луганская, улица Ленина, дом 25. Правовое регулирование организации и деятельности Совета депутатов осуществляется в соответствии с Конституцией Российской Федерации, федеральным законодательством, законодательством Луганской Народной Республики, муниципальными правовыми актами органов местного самоуправления, настоящим Положением о Совете муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики».

Так, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин та часу, але не пізніше вересня 2023 року громадянин України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжує добровільно обіймати та виконувати функції ДЕПУТАТА СОВЕТА МУНИЦИПАЛЬНОГО ОКРУГА МУНИЦИПАЛЬНОЕ ОБРАЗОВАНИЕ СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ» в незаконному органу влади, створеного на тимчасово окупованій території Луганської області «СОВЕТ МУНИЦИПАЛЬНОГО ОКРУГА МУНИЦИПАЛЬНОЕ ОБРАЗОВАНИЕ СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ».

Громадянин України ОСОБА_6 , виконує функції покладені на нього так званим «Положением о Совета депутатов муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики», «Регламентом Совета депутатов муниципального округа муниципальное образование Станично-Луганский муниципальный округ Луганской Народной Республики» та нормативно-правовими актами російської федерації та окупаційної влади.

Також, в ході здійснення досудового розслідування встановлено, що за час обрання та перебування на вищезазначеній незаконній посаді громадянин України ОСОБА_6 , здійснює пропагандистські акцій на підтримку окупаційної адміністрації РФ, зокрема через мережу Інтернет щодо формування думки серед населення і світової спільноти як про законність власних дій, так і про легітимність створення та діяльності незаконно створеного «СОВЕТ МУНИЦИПАЛЬНОГО ОКРУГА МУНИЦИПАЛЬНОЕ ОБРАЗОВАНИЕ СТАНИЧНО-ЛУГАНСКИЙ МУНИЦИПАЛЬНЫЙ ОКРУГ ЛУГАНСКОЙ НАРОДНОЙ РЕСПУБЛИКИ»

Таким чином, ОСОБА_6 , підозрюється у колабораційній діяльності, а саме у добровільному обранні громадянином України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 5 ст. 111-1 КК України.

На виконання вимог ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення та відповідно до ч. 1 ст. 135 КПК України особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою, та відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора. Особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, вважається такою, яка належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

05.04.2024 громадянину України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (місце народження: Україна, Луганська область, Станично-Луганський район, с. Макарове; місце проживання (реєстрації): АДРЕСА_1 ) повідомлено про підозру, у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, а також вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного та повістки про виклик на допит в якості підозрюваного на 10.04.2024, 11.04.2024, 12.04.2024, які опубліковано (повідомлення про підозру та повістки про його виклик) у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження, зокрема, в офіційній газеті органів державної виконавчої влади України, «Урядовий кур`єр» та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора у рубриці «Повістки про виклик та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування» за посиланням: https://www.gp.gov.ua/ua/categories/povistki-pro-viklik-ta-vidomosti-pro-zdijsnennya-specialnogo-dosudovogo-rozsliduvannya.

10.04.2024 ОСОБА_6 на допит в якості підозрюваного не з`явився та не повідомив поважних причин свого неприбуття.

11.04.2024 ОСОБА_6 на допит в якості підозрюваного не з`явився та не повідомив поважних причин свого неприбуття.

12.04.2024 ОСОБА_6 на допит в якості підозрюваного не з`явився та не повідомив поважних причин свого неприбуття.

Разом з тим, під час проведення досудового розслідування встановити місцезнаходження підозрюваного громадянина України ОСОБА_6 , не вдалось, а також згідно відповіді оперативного підрозділу ГВ «І» УЗНД ГУ СБ України у м. Києві та Київській області на виконання доручення слідчого підозрюваний ОСОБА_6 перебуває тимчасово окупованій території України.

Водночас, під час проведення досудового розслідування встановити місцезнаходження підозрюваного не вдалося.

15 квітня 2024 року підозрюваного ОСОБА_6 оголошено в розшук.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, копії яких надаються суду, а саме: висновком експерта, показання свідків, протоколи впізнання за фотознімками зі свідком, протоколи оглядів, повідомлення про підозру, пам`ятка підозрюваного та повістки про виклик на слідчі дії, постанова про оголошення підозрюваного в розшук та іншими матеріалами досудового розслідування.

Метою обрання відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання ним як підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, які дають підстави застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Враховуючи вищевказані обставини, підозрюваний з метою уникнення від відповідальності на території України, за інкриміноване йому кримінальне правопорушення (злочин), за який вразі доведеності вини передбачено реальне покарання від 3 до 5 років позбавлення волі, може і надалі переховуватись від органів досудового розслідування та суду на тимчасово окупованій території України та території країни-агресора.

Ризик передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний має реальну можливість знищити, сховати або спотворити речі, які були знаряддям вчинення злочинів, у т.ч. зброю, яку в ході досудового розслідування ідентифікувати не представилось можливим, оскільки її не було відшукано.

Ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, як самостійно, так і через інших осіб, оскільки анкетні відомості свідків наявні при матеріалах цього клопотання.

В такому разі підозрюваний, ознайомившись з матеріалами поданого клопотання, зокрема зі змістом показань допитаних у кримінальному провадженні свідків, зможе незаконно схилити таких свідків до зміни своїх показань в суді, які, з огляду на викладене, можуть бути використані в якості доказу лише під час безпосереднього їх отримання під час допиту в судовому засіданні.

Окрім цього, ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що серед оточення ОСОБА_6 є невстановлені учасники злочину, яких він може повідомити про факт виявлення їх злочинної діяльності та обставини, які стали відомі йому в ході проведення досудового розслідування, що унеможливить притягнення до кримінальної відповідальності всіх винних осіб, а тому ОСОБА_6 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що згідно матеріалів кримінального провадження громадянин України ОСОБА_6 перебуваючи на тимчасово окупованій термії України продовжує вчиняти кримінальне правопорушення.

Наведені вище обставини свідчать про те, що підозрюваний може перебувати або на території рф або на тимчасово окупованих територіях України, що дає підстави стверджувати про наявність вагомих ризиків вчинення ним інших кримінальних правопорушень.

Відповідно до ст. 178 КПК України в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено наступне:

- зібрані у ході досудового розслідування докази є вагомими та підтверджують причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення є достатньою для обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою;

- вік та стан підозрюваного дозволяє йому перебувати в слідчому ізоляторі під час досудового розслідування, що є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме, того, що підозрюваний переховується від органів досудового розслідування, має достатні можливості для того щоб негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, приховування, знищення чи спотворити речові докази, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, може вчиняти інші кримінальні правопорушення - до нього необхідно застосувати лише запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-1142, 258-2585, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме - тримання під вартою.

Враховуючи вищенаведене, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, а тому необхідним є застосування до підозрюваного саме виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного слідчий, за погодженням з прокурором, звернулися до суду з відповідним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, викладені в ньому, долучила до матеріалів справи додаткові матеріали та пояснила, що підозра, пред`явлена ОСОБА_6 обґрунтована і підтверджується належними доказами, нині наявні ризики та підстави, визначені статтею 177 КПК України, підозрюваний перебуває на тимчасово окупованій державою-агресором території Херсонської області та оголошений у міжнародний розшук. З огляду на викладене просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник у судовому засіданні заперечував проти заявленого клопотання та просив відмовити у його задоволенні.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, дослідивши матеріали досудового розслідування та копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя вважає його таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, передбачені даною статтею.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Крім того, обов`язковою умовою вимоги про видачу для здійснення карного переслідування є засвідчена копія постанови про заключення під варту. Зазначена вимога міститься в ч. 2 ст.58 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22.01. 1993 року. Такі ж вимоги передбачені Європейською конвенцією про видачу правопорушників від 13.12.1957 року.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного, обвинуваченого виступає правовою підставою для подальшого затримання цієї особи за межами України і доставки її на територію України до місця кримінального провадження.

Після затримання особи за межами України слідчий, прокурор, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, або суд, який розглядає справу чи яким ухвалено вирок, готує клопотання про видачу особи в Україну, до якого серед інших документів обов`язково додається засвідчена копія ухвали слідчого судді або суду про тримання особи під вартою, якщо видача запитується для притягнення до кримінальної відповідальності (ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 575 КПК).

При цьому час затримання такої особи фактично може перевищувати 30 діб - тримання під вартою за ст. 59 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах, 40 діб - тимчасовий арешт за ст. 16 Європейської конвенції про видачу правопорушників та 60 діб - строк дії ухвали про тримання під вартою за ч. 1 ст. 197 КПК.

Тобто на відміну від затриманої особи з метою приводу, яка має гарантії не пізніше 36 годин з моменту затримання бути звільненою або доставленою до слідчого судді, суду, який постановив ухвалу про дозвіл на затримання з метою приводу, затримана особа на підставі ухвали слідчого судді, суду, постановленої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК, може бути затриманою і утримуватись під вартою протягом усього часу, необхідного для екстрадиції та доставки її до місця кримінального провадження.

Відповідно до вимог ч. 4 ст.197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

З наведеного слідує, що обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою за процедурою, передбаченою ч. 6 ст. 193 КПК, має правовим наслідком обмеження права на свободу та особисту недоторканність, яке може бути обмежене виключно з дотриманням конституційних гарантій захисту прав і свобод людини і громадянина, принципів справедливості, рівності та домірності (пропорційності), із забезпеченням справедливого балансу інтересів особи та суспільства, на підставі та в порядку, визначених законами України, з урахуванням актів міжнародного права, позицій Європейського суду з прав людини, за вмотивованим рішенням суду, прийнятим в порядку справедливої судової процедури (рішення Конституційного Суду України (від 13 червня 2019 року № 4-р/2019).

Так, в судовому засіданні встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні відомості про яке внесені .04.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000307 відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя перевіряє вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

05.04.2024, на підставі ст. ст. 111, 133, 135, 276-278 КПК України, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1КК України.

05.04.2025, у відповідності до вимог ч.1 ст.278, п. 8 ст. 135 КПК України повідомлення про підозру, пам`ятка про права та повістки про виклик ОСОБА_6 на 10.04.2024, 11.04.2024 та 12.04.2024 опубліковані на сайті «Офіс генерального прокурора» та у загальнодержавному засобі масової інформації - «Урядовий кур`єр», що підтверджується наданими слідчому судді матеріалами.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, наданими суду для вивчення, а саме: висновком експерта, показання свідків, протоколами пред`явлення для впізнання за фотознімками зі свідком, протоколами оглядів та іншими матеріалами досудового розслідування.

Слідчий суддя вважає, що за обставин, викладених у клопотанні про застосування запобіжного заходу, слідчим та прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри щодо причетності ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення та існування фактів, які в контексті практики Європейського суду з прав людини можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

При цьому слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, з огляду на викладене слідчий суддя не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а тому докази, які є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри, не обов`язково мають бути настільки ж переконливими та повними, як докази на стадії висунення особі обвинувачення у вчиненні злочину або на стадії судового розгляду такого обвинувачення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні стороною обвинувачення надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.111-1 КК України, а саме: добровільного обрання громадянином України до незаконного органа влади, створеного на тимчасово окупованій території.

Так, відповідно до п. 2 ч.1 ст. 178 КПК України слідчий суддя пересвідчився у тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні яких він підозрюється, оскільки санкція ч. 5 ст. 111-1 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.

Відповідно до вимог п.3 ч. 1 ст. 178 КПК України слідчий суддя зауважує, що підозрюваний має молодий вік, відомостей про стан здоров`я підозрюваного слідчому судді не надано.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 178 КПК України слідчий суддя встановив, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, оскільки має зареєстроване місце проживання на тимчасово окупованій державою-агресором території України.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 178 КПК України слідчий суддя зазначає, що відомостей про наявність у підозрюваного постійного місця роботи чи навчання слідчому судді не надано.

Щодо репутації підозрюваного, відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 178 КПК України, слідчий суддя зазначає, що даних щодо негативної репутації підозрюваної в ході судового розгляду слідчому судді не надано.

Щодо майнового стану підозрюваного, в дотримання вимог п. 7 ч. 1 ст. 178 КПК України, слідчий суддя відзначає, що, як стороною захисту так і стороною обвинувачення, не надано відомостей щодо майнового стану підозрюваного.

На виконання вимог п. 8, 9, 10 ч.1 ст. 178 КПК України в ході розгляду клопотання відомостей про наявність у підозрюваного судимостей не встановлено. Даних про застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів не надано, як і відомостей про наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог, визначених п. 11 ч. 1 ст. 178 КПК України, слідчий суддя зазначає, що на момент розгляду даного клопотання майнової шкоди у кримінальному провадженні не встановлено.

Крім того наявний ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, окрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї, відповідно до п. 12 ч.1 ст. 178 КПК України.

15.04.2024, постановою слідчого в ОВС управління Головного управління СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_5 , на підставі ч. 1 ст. 281 КПК України, підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у розшук.

Відповідно до матеріалів, отриманих в ході виконання доручень в порядку ст.ст. 40, 41 КПК України встановлено, що громадянин України ОСОБА_6 після початку збройної агресії російської федерації проти України у 2022 році залишився на тимчасово окупованій території Луганської області, де знаходиться до теперішнього часу. Крім того встановлено, що ОСОБА_6 добровільно прийняв участь у проведенні незаконних виборів, за результатами яких, добровільно обраний до незаконного органа влади, а саме т.зв. «депутатом ради Станично-Луганського муніципального округу першого скликання».

Отже, при проведенні слідчих (розшукових) дій встановлені достатні підстави вважати, що підозрюваний перебуває тимчасово окупований державою-агресором території України.

Слідчий суддя наголошує, що, в даному випадку, норми кримінально-процесуального законодавства не зобов`язують сторону обвинувачення доводити перед слідчим суддею саме факт перебування підозрюваної особи у розшуку, достатнім є лише факт оголошення такої особи в розшук, оскільки чинний КПК України у жодній нормі не розкриває поняття «міжнародний розшук» та не визначає момент, з якого особа вважається такою, що оголошена у міжнародний розшук. Разом з цим в абз. 1 ч. 1 ст. 281 КПК України зазначено, що «якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного». В той же час ч. 2 ст. 281 КПК України встановлює, що «про оголошення у розшук виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується в постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається, відомості про що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань». Отже, для того, щоб підозрюваний, у розумінні ч. 2 ст. 281 КПК України, вважався оголошеним у розшук має бути наявна постанова про оголошення особи в розшук.

Таким чином, слідчий суддя встановив наявність підстав для розгляду даного клопотання в порядку вимог ч. 6 ст. 193 КПК України за відсутності підозрюваного ОСОБА_6 у зв`язку із тим, що підозрюваний перебуває » на тимчасово окупований державою-агресором території України та оголошений у міжнародний розшук.

Крім того, стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Так, про наявність зазначеного ризику, свідчить: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 7 ст. 111-1КК України, який, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів. Крім того не можна залишити поза увагою той факт, що ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупований державою-агресором території України, оголошений у міжнародний розшук до теперішнього часу не повернувся, достовірно знаючи, що відносно нього проводиться досудове розслідування, не з`являється без поважних причин на виклик слідчого та прокурора, будучі належним чином повідомленим по такий виклик та враховуючи відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваного.

Про наявність ризиків. Передбачених п.п. 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується підтверджується тим, що ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території Луганської області та продовжує виконувати обов`язки депутата ради Станично-Луганського муніципального округу першого скликання».

Слідчий суддя, також, погоджується із існуванням ризику передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки серед оточення ОСОБА_6 є невстановлені учасники злочину, яких він може повідомити про факт виявлення їх злочинної діяльності та обставини, які стали відомі йому в ході проведення досудового розслідування, що унеможливить притягнення до кримінальної відповідальності всіх винних осіб

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення не доведено існування ризиків, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, оскільки суду не надано відомостей щодо свідків, допитаних в рамках даного кримінального провадження, на яких ОСОБА_6 може впливати, перебуваючи на тимчасово окупований території Луганської області, отже вказаний ризик не обґрунтований у клопотанні, не віднайшов об`єктивного підтвердження у судовому засіданні та ґрунтується на припущеннях слідчого, прокурора.

Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, що обрання у відношенні підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, враховуючи, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний перебуває на тимчасово окупований державою-агресором території України та оголошений у міжнародний розшук, отже клопотання підлягає задоволенню.

Також, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук та перебуває на тимчасово окупований державою-агресором території України, розмір застави не визначається, відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, ст.58 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22.01.1993, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження, розглянути за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1