УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 008 13 від 13.09.2024,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт.

Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 14.06.2025 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 14.06.2025 до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком по 11.08.2025 включно.

Захисник обґрунтовував своє клопотання відсутністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, виконанням ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків та необґрунтованістю повідомленої підозри, що на думку захисника, є підставою для зміни його підзахисному запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт.

У судовому засіданні захисник та підозрюваний підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, зазначивши, що підозра відносно ОСОБА_4 є обґрунтованою, ризики непроцесуальної поведінки у цьому кримінальному провадженні не зменшились та продовжують існувати, при цьому інший запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки останнього.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового засідання, дослідивши надані документи, дійшов висновку про таке.

Статтею 7 КПК визначені загальні засади кримінального провадження, до яких пунктом 15 даної статті віднесена змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У силу ст. 22 КПК кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами своїх правових позицій.

Відповідно до ст. 201 КПК підозрюваний, його захисник мають право подати до суду клопотання про зміну запобіжного заходу.

Виходячи із зазначених процесуальних норм, на ініціатора клопотання покладається обов`язок доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог та підстав для їх задоволення.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» Європейський суд наголосив, що суд має перевірити обґрунтованість підозри, яка передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Ухвалою слідчого судді від 14.06.2025 надана оцінка обґрунтованості підозри ОСОБА_4 , що спростовує доводи сторони захисту про безпідставність здійснення досудового розслідування.

Надаючи оцінку доводам сторони захисту про відсутність ризиків у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя відмічає таке.

Згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 14.06.2025 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 визнані можливість переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, впливати на свідків та інших осіб, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя у вказаному рішенні зазначив, що менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім того, у зазначеній ухвалі слідчим суддею прийнято до уваги репутацію підозрюваного, його вік та стан здоров`я, соціальні зв`язки. Однак, з урахуванням тяжкості інкримінованого злочину та наявних ризиків, слідчий суддя своїм рішенням від 14.06.2025 дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Отже, доводи сторони захисту щодо відсутності потреби у подальшому застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою мають ґрунтуватися на доказах, які спростували б доводи прокурора та слугували підставою для висновку, що більш м`який запобіжний захід буде достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Слідчий суддя зазначає, що наявність у підозрюваного сім`ї, постійного місця мешкання, міцність соціальних зв`язків хоч і свідчить на користь зменшення ризику непроцесуальної поведінки підозрюваного, однак без наявності інших вагомих чинників не мінімізує встановлені слідчим суддею ризики настільки, щоб можна було дійти обґрунтованого висновку про можливість застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, у тому числі і домашнього арешту.

Враховуючи зазначене вище, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання захисника.

На підставі викладеного, керуючись ст. 9, 22, 177, 201, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 220 240 000 000 008 13 від 13.09.2024 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1