Провадження № 1-кс/638/2351/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2025 року м.Харків

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001034 від 25.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001034 від 25.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, в якому просить накласти арешт шляхом заборони відчуження, на вилучений в ході огляду місця події, навпроти буд. № 6 по вул. Заводській в м. Ізюм Харківської області, автомобіль AUDI A4, реєстраційний номер НОМЕР_1 , WIN: НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001034 від 25.08.2025, процесуальне керівництво в якому здійснюється Харківською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.08.2025 приблизно о 21 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 (військовослужбовець в/ч НОМЕР_3 ) перебуваючи в стані алкогольного сп?яніння, керуючи автомобілем AUDI А4 реєстраційний номер НОМЕР_4 , рухаючись по вул. Заводській в м. Ізюм, Харківської області, не впорався з керуванням та виїхав за межі проїжджої частини, де зіткнувся зі стіною та парканом буд. № 6. Внаслідок ДТП пасажир ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (військовослужбовець в/ч НОМЕР_5 ) отримав тілесні ушкодження.

В період часу з 23 години 20 хвилин 24.08.2025 по 00 годину 20 хвилин 25.08.2025 проведено огляд місця події дорожньо-транспортної пригоди, на вільній ділянці місцевості біля буд. № 6 по вул. Заводській в м. Ізюм, Харківської області, де було виявлено автомобіль AUDI A4, реєстраційний номер НОМЕР_6 , WIN: НОМЕР_2 , з пошкодженнями характерними для ДТП, який вилучено до Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області (Харківська область, м. Ізюм, площа Садова, 18/75).

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та витягу з ІПНП, автомобіль AUDI A4, реєстраційний нoмep CE7554ET, WIN: НОМЕР_2 , належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Вищевказаний транспортний засіб має доказове значення за даним кримінальним провадженням, визнаний речовим доказом, може сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягненню винних осіб до кримінальної відповідальності, а також має значення для встановлення істини під час досудового розслідування.

Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направленні на його знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити встановлення об?єктивної істини у кримінальному проваджені, а також проведення необхідних слідчих дій.

В судове засідання прокурор не з`явився, подавши заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власники майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, з невідомих суду причин, про час та місце судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає повному задоволенню, виходячи з наступного.

Правовою підставою арешту майна є кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001034 від 25.08.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК.

В період часу з 23 години 20 хвилин 24.08.2025 по 00 годину 20 хвилин 25.08.2025 проведено огляд місця події дорожньо-транспортної пригоди, на вільній ділянці місцевості біля буд. № 6 по вул. Заводській в м. Ізюм, Харківської області, де було виявлено автомобіль AUDI A4, реєстраційний номер НОМЕР_6 , WIN: НОМЕР_2 , з пошкодженнями характерними для ДТП, який вилучено до Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області (Харківська область, м. Ізюм, площа Садова, 18/75).

Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та витягу з ІПНП, автомобіль AUDI A4, реєстраційний нoмep CE7554ET, WIN: НОМЕР_2 , належить ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою старшого слідчого СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 25 серпня 2025 року транспортний засоб - автомобіль AUDI A4, реєстраційний нoмep CE7554ET, WIN: НОМЕР_2 визнаний речовим доказамом по даному кримінальному провадженню.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у виді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у виді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речового доказу, майна, що має доказове значення в даному кримінальному провадженні, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання прокурора законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході огляду місця події, навпроти буд. № 6 по вул. Заводській в м. Ізюм Харківської області, автомобіль AUDI A4, реєстраційний номер НОМЕР_1 , WIN: НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його відчуження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1