Провадження № 1-кс/752/756/25
У Х В А Л А

Іменем України

23 січня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду м. Києва клопотання старшого слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0003194, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.10.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушеннь, передбачених ч. 3 ст. 365-2, ч. 3 ст. 362, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 29, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 365-2, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 362 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшло клопотання старшого слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0003194, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.10.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушеннь, передбачених ч. 3 ст. 365-2, ч. 3 ст. 362, ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст. 209, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 29, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 365-2, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 362 КК України, про арешт майна, в якому вона просить накласти арешт на нежитлове приміщення 143 (поверх 1 в літ. «А») в будинку АДРЕСА_1 (загальною площею 58,5 кв.м.); машиномісце № 70 в підземному паркінгу (в літ. «Б»), за адресою: АДРЕСА_10 (загальною площею 15,5 кв.м.); нежитлове приміщення 96 в будинку 5/24 по вулиці Ірининська в місті Києві (загальною площею 355,4 кв.м.); земельна ділянка кадастровий номер :05:006:0042, площею 2,6671 га.; земельна ділянка кадастровий номер :05:008:0320, площею 0,403 га., за адресою: АДРЕСА_12; земельна ділянка кадастровий номер :01:031:0028, площею 0,0799 га., за адресою: АДРЕСА_2 ; житловий будинок, загальною площею:324, 7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 ; земельна ділянка кадастровий номер :05:008:0281, площею 0,2464 га., за адресою: АДРЕСА_3 ; квартира загальною площею 64,30 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_4 .

В обгрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні Слідчого управління Головного управління у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000375 від 14.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до ст. 321, 328 Цивільного кодексу України, право власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Відповідно до ст. 1277, 1283 Цивільного кодексу України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна. Спадщина, не прийнята спадкоємцями, охороняється до визнання її відумерлою відповідно до статті 1283 цього Кодексу. Охорона спадкового майна здійснюється в інтересах спадкоємців, відказоодержувачів та кредиторів спадкодавця з метою збереження його до прийняття спадщини спадкоємцями або набрання законної сили рішенням суду про визнання спадщини відумерлою. Охорона спадкового майна триває до закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини, або набрання законної сили рішенням суду про визнання спадщини відумерлою.

Так, частиною 3 ст.10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно» (далі - Закон) зокрема передбачено, що Державний реєстратор:

1) встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема:

- відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав;

2) перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення;

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону, у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо:

2) заява про державну реєстрацію прав подана неналежною особою;

3) подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом;

4) подані документи не дають змоги встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяження.

Частиною 2 ст. 24 Закону передбачено, що за наявності підстав для відмови в державній реєстрації прав державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав.

Крім того, відповідно до ст. 46-1 Закону України «Про нотаріат»:

- нотаріус під час вчинення нотаріальних дій обов`язково використовує відомості єдиних та державних реєстрів шляхом безпосереднього доступу до них;

- нотаріус під час вчинення нотаріальних дій обов`язково використовує відомості Єдиного державного демографічного реєстру, а також Державного реєстру актів цивільного стану громадян, Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших єдиних та державних реєстрів, що функціонують у системі Міністерства юстиції України;

- нотаріус під час вчинення нотаріальних дій з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва обов`язково використовує також відомості Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Державного земельного кадастру, Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва;

Користування єдиними та державними реєстрами здійснюється безпосередньо нотаріусом, який вчиняє відповідну нотаріальну дію.

Відповідно до Глави 4 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 №296/5, Перевірка повноважень представників осіб за довіреністю або за законом здійснюється за довіреністю або документом, що підтверджує повноваження законного представника.

Нотаріус при посвідченні правочинів, вчиненні інших нотаріальних дій за участю уповноваженого представника встановлює його особу відповідно до вимог статті 43 Закону, а також перевіряє його дієздатність та обсяг наданих йому повноважень.

Дійсність нотаріально посвідченої довіреності перевіряється нотаріусом за Єдиним реєстром довіреностей, за винятком довіреностей, які посвідчено або видано за кордоном компетентними органами іноземних держав, за умови їх легалізації уповноваженими органами. Без легалізації такі довіреності приймаються нотаріусами у тих випадках, коли це передбачено законодавством України, міжнародними договорами, в яких бере участь Україна. За результатами перевірки дійсності довіреності (її дубліката) виготовляється витяг з Єдиного реєстру довіреностей, який додається до примірника правочину, що залишається у справах нотаріуса.

У разі наявності сумнівів щодо обсягу повноважень уповноваженого представника, а також його цивільної дієздатності нотаріус має право зробити запит до відповідної фізичної або юридичної особи, від імені якої діє представник.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_5 , а також інших невстановлених під час досудового розслідування осіб, які знаходились на території міста Києва, у невстановлений день та час, але не пізніше 07.08.2023, виник злочинний умисел направлений на придбання права на майно шляхом обману, а саме право на квартиру АДРЕСА_5 , яка належала ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та відповідно до норм Цивільного кодексу України є відумерлою спадщиною, та комунальною власністю Територіальній громади м. Києва.

З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_5 та інші невстановлені під час досудового розслідування особи, розробили злочинний план, відповідно до якого, ОСОБА_5 повинен надати невстановленим особам фотокопії свого паспорту та РНОКПП, свої персональні та інші необхідні дані, на підставі яких невстановлені особи виготовлять підроблену довіреність на представлення інтересів померлого ОСОБА_6 , а саме, на відчуження квартири АДРЕСА_6 .

Далі, на підставі вказаних документів приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 в порушення Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно» та Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень завірить та зареєструє зазначену довіреність в Єдиному реєстрі довіреностей, та в подальшому завірить правочин щодо відчуження зазначеного об`єкту нерухомості, та зареєструє право власності на квартиру АДРЕСА_5 на сторонніх осіб.

Так, приступивши до виконання злочинного плану, реалізуючи спільний злочинний умисел, направлений на придбання права на майно шляхом обману, а саме, права на квартиру АДРЕСА_5 , ОСОБА_5 та інші невстановлені в ході досудового розслідування особи, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, в невстановлений час, але не пізніше 07.08.2023, залучили до вчинення вказаного злочину приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 та інших невстановлених в ході досудового розслідування осіб, які добровільно надали згоду на вчинення вищевказаного злочину, таким чином вступили з невстановленими в ході досудового розслідування особами у попередню змову.

Після цього, ОСОБА_5 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, реалізуючи спільний злочинний умисел, направлений на придбання права на чуже майно шляхом обману, у невстановлений в ході досудового розслідування час, але не пізніше 07.08.2023, перебуваючи в невстановленому місці, достовірно знаючи про відсутність у нього будь-якого права на квартиру АДРЕСА_5 , з метою підроблення офіційних документів: довіреності на представлення інтересів померлого ОСОБА_6 , а саме права на відчуження квартири АДРЕСА_6 , надав копії свого паспорту та РНОКПП, та інші персональні дані, невстановленим в ході досудового розслідування особам, чим посприяв підробленню ними довіреності на представлення інтересів померлого ОСОБА_6 , а саме, права на відчуження квартири АДРЕСА_6 .

У подальшому, невстановлені в ході досудового розслідування особи, виконуючи відведену їм роль, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, реалізуючи спільний злочинний умисел, направлений на придбання права на чуже майно шляхом обману, у невстановлений в ході досудового розслідування час, але не пізніше 07.08.2023, перебуваючи в невстановленому місці, достовірно знаючи про факт смерті ОСОБА_6 та про відсутність будь-яких прав у ОСОБА_5 на розпорядження нерухомим майном, а саме, на відчуження квартири АДРЕСА_5 , використовуючи надані ОСОБА_5 копії паспорту, РНОКПП, та інші персональні дані, склали та видали завідомо підроблений офіційний документ: довіреність на представлення інтересів померлого ОСОБА_6 , а саме на відчуження квартири АДРЕСА_5 , до яких внесли завідомо недостовірні відомості щодо факту видачі та посвідчення консулом Генерального консульства України у Франкфурті-на-Майні - ОСОБА_8 довіреності від імені ОСОБА_6 щодо уповноваження ОСОБА_5 на відчуження квартири АДРЕСА_5 .

Після цього, ОСОБА_5 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, реалізуючи спільний злочинний умисел, направлений на придбання права на чуже майно шляхом обману, 07.08.2023, перебуваючи в робочому кабінеті приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_7 , достовірно знаючи про відсутність у нього будь-якого права на квартиру АДРЕСА_5 , та про наявність у нього підробленої довіреності від імені ОСОБА_6 щодо уповноваження ОСОБА_5 на відчуження квартири АДРЕСА_5 , надав, зазначену підроблену довіреність приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , для реєстрації останньої до Єдиного реєстру довіреностей (реєстраційний номер №55551902, від 07.08.2023), тим самим використав завідомо підроблений офіційний документ та посприяв несанкціонованому внесенні змін інформації, яка оброблюється та зберігається в електронно-обчислювальних машинах, автоматизованих системах чи комп`ютерних мережах.

Далі, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 , виконуючи відведену їй роль, діючи умисно, за пособництвом ОСОБА_5 та інших невстановлених осіб, за попередньою змовою групою осіб, реалізуючи спільний злочинний умисел, направлений на придбання права на чуже майно шляхом обману, 07.08.2023, перебуваючи в робочому кабінеті приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_7 , здійснюючи професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних послуг, виконуючи функції нотаріуса, достовірно знаючи про факт смерті ОСОБА_6 , та про відсутність будь-яких прав у ОСОБА_5 на розпорядження нерухомим майном, а саме, на відчуження квартири АДРЕСА_5 , та про невідповідність вимогам законодавства довіреності від імені ОСОБА_6 щодо уповноваження ОСОБА_5 на відчуження квартири АДРЕСА_6 , використовуючи надану ОСОБА_5 зазначену підроблену довіреність, здійснила запис щодо реєстрації зазначеної довіреності у Єдиного реєстру довіреностей (реєстраційний номер №55551902, від 07.08.2023), тим самим несанкціоновано внесла зміни до інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі та зберігається на носіях такої інформації, особою, яка має право доступу до неї.

У результаті вказаних протиправних дій, ОСОБА_5 , за попередньою змовою з приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 та іншими невстановленими особами, шляхом обману та шляхом підробки офіційних документів, придбав право на чуже майно шляхом обману, а саме, придбав право на відчуження квартири АДРЕСА_6 , загальною вартістю 1 939 300 грн., чим завдали збитки територіальній громаді м. Києва на вказану суму, що більш ніж у 250 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян та є великим розміром.

У подальшому, ОСОБА_5 , за пособництва з приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_7 та іншими невстановленими особами, достовірно знаючи, що об`єкт нерухомості, розташований за адресою: АДРЕСА_8 одержана ОСОБА_5 злочинним шляхом, здійснив продаж вказаної квартири сторонній особі ОСОБА_9 , чим вчинив дії, спрямовані на приховування, маскування походження майна, та розпорядження майном, здобутим злочинним шляхом, тим самим здійснив легалізацію майна, одержаного злочинним шляхом, на суму 1 939 300 грн.

14.01.202 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчинені наступних кримінальних правопорушень:

- у пособництві придбання права на майно, шляхом обману (шахрайстві), вчиненому за попередньою змовою групою осіб у особливо великих розмірах, що кваліфікується за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190 КК України;

- у несанкціонованій зміні інформації, яка оброблюється в автоматизованій системі та зберігається на носіях такої інформації, вчиненій особою, яка має право доступу до неї, якщо вони заподіяли значну шкоду, що кваліфікується за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 362 КК України;

- у зловживанні своїми повноваженнями державним реєстратором з метою отримання неправомірної вигоди, якщо це спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом правам або інтересам окремих громадян, що кваліфікується за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.365-2 КК України.

- у пособництві у легалізації (відмиванні) майна, одержаного злочинним шляхом - тобто організації вчинення дій, спрямованих на приховування, маскування походження такого майна, розпорядження майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, якщо ці діяння вчинені особою, яка знала, що таке майно повністю отримано злочинним шляхом, вчинені за попередньою змовою групою осіб, кваліфікується за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 2 ст.209 КК України.

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка міста Києва, не заміжня, має двох дітей, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_9 . ОСОБА_7 здійснює приватну нотаріальну діяльність відповідно до свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю № 6695 виданого 21.01.2008, за адресою: м. Київ, вул. Пирогова, 2, оф. 151.

Крім того, згідно інформації з Бюро технічної інвентаризації, Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна встановлено, що ОСОБА_7 має у власності наступне майно, а саме:

-нежитлове приміщення 143 (поверх 1 в літ. «А») в будинку АДРЕСА_1 (загальною площею 58,5 кв.м.);

-машиномісце № 70 в підземному паркінгу (в літ. «Б»), за адресою: АДРЕСА_10 (загальною площею 15,5 кв.м.);

-нежитлове приміщення 96 в будинку АДРЕСА_11 (загальною площею 355,4 кв.м.);

-земельна ділянка кадастровий номер :05:006:0042, площею 2,6671 га.;

-земельна ділянка кадастровий номер :05:008:0320, площею 0,403 га., за адресою: АДРЕСА_12 ;

-земельна ділянка кадастровий номер :01:031:0028, площею 0,0799 га., за адресою: АДРЕСА_2 ;

-житловий будинок, загальною площею:324, 7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 ;

-земельна ділянка кадастровий номер :05:008:0281, площею 0,2464 га., за адресою: АДРЕСА_3 ;

-квартира загальною площею 64,30 кв.м, розташована за адресою: АДРЕСА_4 .

У клопотанні прокурор посилається на те, що з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно, яким володіє ОСОБА_7 , з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Вивчивши вказане клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно із ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У частині 6 ст. 170 КПК України зазначено, що в випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Частиною 2 ст. 173 КПК України передбачено перелік обставин, які підлягають врахуванню при вирішенні питання про арешт майна, в тому числі, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу, врахуванню підлягає: 1) правова підстава для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; 3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності в розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Так, прокурор у клопотанні вказує на необхідність накласти арешт на майно, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), але при цьому матеріали клопотання не містять обгрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, що унеможливлює накладення арешту з підстави п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Керуючись ст.ст. 170, 172, 173, 372, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

1. Клопотання залишити без задоволення.

2. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1