УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 712/4704/25

Провадження № 1-кс/712/1816/25

14 квітня 2025 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси внесене в кримінальному провадженні №0000494, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.09.2023 року клопотання слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене заступником керівника Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 209 КК України. -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 209 КК України.

Клопотання обґрунтовує тим, що Четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Черкасах) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, за процесуального керівництва прокурорів Черкаської обласної прокуратури проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000494 від 18.09.2023.

У ході досудового розслідування, у зв`язку із наявністю достатніх доказів, слідчим за погодженням з прокурором повідомлено про підозру: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Ліпляве Канівського р-ну Черкаської обл., зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , громадянину України, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 209 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, будучи службовою особою та працівником правоохоронного органу, діючи спільно та за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 та невстановленою у ході досудового розслідування особою, з допомогою ОСОБА_9 , під час виконання в ході рибоохоронного рейду своїх службових повноважень та перевищуючи їх, усупереч вимогам законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та посадових інструкцій, не вживаючи заходів реагування виявлення, припинення та притягнення до відповідальності за вчинення правопорушень у вигляді незаконного зайняття рибним добувним промислом, натомість заохочуючи та самостійно їх вчиняючи, на виконання спільного злочинного умислу, направленого на незаконний вилов риби, 11.04.2024 у період приблизно з 10 до 22 год., знаходячись у приміщенні та на території поблизу Канівської ГЕС урочищі «Мишоловка», в м. Каневі Черкаського району Черкаської області на березі річки Дніпро з GPS-координатами 49.768028, 31.489667, підготували знаряддя вилову риби сітки, та надувний човен, узгодили місце, час та спосіб незаконного вилову риби, осіб які будуть ставити сітки, після чого у період приблизно з 22 год 11.04.2024 до 00 год 12.04.2024 поставили у забороненій для лову риби зоні у річці Дніпро в акваторії Кременчуцького водосховища униз від греблі Канівської ГЕС на відстані 2 км (урочище «Мишоловка»), в адміністративних межах м. Канів Черкаського району Черкаської області, заборонені засоби лову сітки, у такий спосіб незаконно виловивши рибу, яку в період приблизно з 05 до 08 год 12.04.2024 перемістили на вказане місце, звільнили з сіток, відсортували, пофасували для подальшого зберігання та розпорядились на свій розсуд при невстановлених обставинах, а саме рибу наступної видової приналежності: карась 13 одиниць, лящ 8 одиниць, судак 2 одиниці, внаслідок чого заподіяли державі шкоду в розмірі 40 919,00 грн.

Продовжуючи реалізовувати вказаний спільний злочинний умисел, направлений на незаконний вилов риби та її подальший продаж, ОСОБА_4 , діючи спільно та за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 та невстановленою у ході досудового розслідування особою, за пособництва ОСОБА_10 , під час виконання на вказаних посадах в ході рибоохоронного рейду своїх службових повноважень та перевищуючи їх, усупереч указаним вимогам законодавства та посадових інструкцій, не вживаючи заходів реагування виявлення, припинення та притягнення до відповідальності за вчинення правопорушень у вигляді незаконного зайняття рибним добувним промислом, натомість заохочуючи та самостійно їх вчиняючи, в період нересту, 08.05.2024 у період приблизно з 04 до 09 год, більш точного час досудовим розслідуванням не встановлено, здійснили незаконний вилов риби методом багріння у забороненій для лову риби зоні у річці Дніпро в акваторії Кременчуцького водосховища униз від греблі Канівської ГЕС на відстані 2 км (урочище «Мишоловка»), в адміністративних межах м. Канів Черкаського району Черкаської області, після чого перемістили (перевезли автомобілем ВАЗ-2121) на територію та у приміщення поблизу Канівської ГЕС урочищі «Мишоловка», в м. Каневі Черкаського району Черкаської області на березі річки Дніпро з GPS-координатами 49.768028, 31.489667, де в період приблизно з 09:30 год до 12:30 год 08.05.2024 відсортували, пофасували для подальшого зберігання та розпорядились на свій розсуд шляхом продажу риби ОСОБА_11 близько 12:35 год 08.05.2024 за готівкові кошти, які розподілили між собою, а саме: рибу видової приналежності судак у кількості 18 одиниць, внаслідок чого заподіяли державі шкоду в розмірі 64 566,00 грн, що є істотною через вилов риби в період нересту.

У подальшому, реалізовуючи вказаний спільний злочинний умисел, направлений на незаконний вилов риби, ОСОБА_4 , діючи спільно та за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 та невстановленою у ході досудового розслідування особою, за пособництва ОСОБА_10 , під час виконання на вказаних посадах в ході рибоохоронного рейду своїх службових повноважень та перевищуючи їх, усупереч указаним вимогам законодавства та посадових інструкцій, не вживаючи заходів реагування виявлення, припинення та притягнення до відповідальності за вчинення правопорушень у вигляді незаконного зайняття рибним добувним промислом, натомість заохочуючи та самостійно їх вчиняючи, в період нересту, 08.05.2024 у період приблизно з 09 до 15 год, більш точного час досудовим розслідуванням не встановлено, здійснили незаконний вилов риби методом багріння у забороненій для лову риби зоні у річці Дніпро в акваторії Кременчуцького водосховища униз від греблі Канівської ГЕС на відстані 2 км (урочище «Мишоловка»), в адміністративних межах м. Канів Черкаського району Черкаської області, після чого перемістили (перевезли автомобілем ВАЗ-2121) на територію та у приміщення поблизу Канівської ГЕС урочищі «Мишоловка», в м. Каневі Черкаського району Черкаської області на березі річки Дніпро з GPS-координатами 49.768028, 31.489667, де в період приблизно з 15 до 15:30 год 08.05.2024 відсортували, пофасували для подальшого зберігання та розпорядились на свій розсуд при невстановлених обставинах, а саме рибу наступної видової приналежності: судак 64 одиниці, окунь 1 одиниця, внаслідок чого заподіяли державі шкоду в розмірі 232 730,00 грн, що є істотною через вилов великої кількості риби в період нересту.

Також, продовжуючи реалізовувати вказаний спільний злочинний умисел, направлений на незаконний вилов риби, ОСОБА_4 , діючи спільно та за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 та невстановленою у ході досудового розслідування особою, за пособництва ОСОБА_10 , під час виконання на вказаних посадах в ході рибоохоронного рейду своїх службових повноважень та перевищуючи їх, усупереч указаним вимогам законодавства та посадових інструкцій, не вживаючи заходів реагування виявлення, припинення та притягнення до відповідальності за вчинення правопорушень у вигляді незаконного зайняття рибним добувним промислом, натомість заохочуючи та самостійно їх вчиняючи, в період нересту, 09.05.2024 у період приблизно з 04 до 09 год, більш точного час досудовим розслідуванням не встановлено, здійснили незаконний вилов риби методом багріння у забороненій для лову риби зоні у річці Дніпро в акваторії Кременчуцького водосховища униз від греблі Канівської ГЕС на відстані 2 км (урочище «Мишоловка»), в адміністративних межах м. Канів Черкаського району Черкаської області, після чого перемістили (перевезли автомобілем ВАЗ-2121) на територію та у приміщення поблизу Канівської ГЕС урочищі «Мишоловка», в м. Каневі Черкаського району Черкаської області на березі річки Дніпро з GPS-координатами 49.768028, 31.489667, де в період приблизно з 09 до 10 год 09.05.2024 відсортували, пофасували для подальшого зберігання та розпорядились на свій розсуд при невстановлених обставинах, а саме: рибу видової приналежності судак у кількості 29 одиниць, внаслідок чого заподіяли державі шкоду в розмірі 104 023,00 грн, що є істотною через вилов великої кількості риби в період нересту.

Крім того, продовжуючи реалізовувати вказаний спільний злочинний умисел, направлений на незаконний вилов риби та її подальший продаж, ОСОБА_4 , діючи спільно та за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 та невстановленою у ході досудового розслідування особою, за пособництва ОСОБА_10 , під час виконання на вказаних посадах в ході рибоохоронного рейду своїх службових повноважень та перевищуючи їх, усупереч указаним вимогам законодавства та посадових інструкцій, не вживаючи заходів реагування виявлення, припинення та притягнення до відповідальності за вчинення правопорушень у вигляді незаконного зайняття рибним добувним промислом, натомість заохочуючи та самостійно їх вчиняючи, в період нересту, 18.05.2024 у період приблизно з 04 до 19 год, більш точного час досудовим розслідуванням не встановлено, здійснили незаконний вилов риби методом багріння у забороненій для лову риби зоні у річці Дніпро в акваторії Кременчуцького водосховища униз від греблі Канівської ГЕС на відстані 2 км (урочище «Мишоловка»), в адміністративних межах м. Канів Черкаського району Черкаської області, а також виявили рибу, власник якої не встановлений, і без складання акту виявлення та вилучення майна, власник якого не встановлений за формою, передбаченою вище вказаними Порядком та Інструкцією, після чого перемістили на територію та у приміщення поблизу Канівської ГЕС урочищі «Мишоловка», в м. Каневі Черкаського району Черкаської області на березі річки Дніпро з GPS-координатами 49.768028, 31.489667, де в період приблизно з 08 год до 19:20 год 18.05.2024 відсортували, пофасували для подальшого зберігання та розпорядились на свій розсуд, зокрема шляхом продажу риби ОСОБА_12 близько 22:30 год 18.05.2024 за готівкові кошти, які розподілили між собою, а саме: рибу видової приналежності судак у кількості не менше 2 одиниць (які ідентифіковано), внаслідок чого заподіяли державі шкоду в розмірі 7 174,00 грн., що є істотною через вилов риби в період нересту.

Продовжуючи реалізовувати вказаний спільний злочинний умисел, направлений на незаконний вилов риби та її подальший продаж, ОСОБА_4 , діючи спільно та за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_8 та невстановленою у ході досудового розслідування особою, за пособництва ОСОБА_10 , під час виконання на вказаних посадах в ході рибоохоронного рейду своїх службових повноважень та перевищуючи їх, усупереч указаним вимогам законодавства та посадових інструкцій, не вживаючи заходів реагування виявлення, припинення та притягнення до відповідальності за вчинення правопорушень у вигляді незаконного зайняття рибним добувним промислом, натомість заохочуючи та самостійно їх вчиняючи, в період нересту, 22.05.2024 у період приблизно з 04 до 06 год, більш точного час досудовим розслідуванням не встановлено, здійснили незаконний вилов риби методом багріння у забороненій для лову риби зоні у річці Дніпро в акваторії Кременчуцького водосховища униз від греблі Канівської ГЕС на відстані 2 км (урочище «Мишоловка»), в адміністративних межах м. Канів Черкаського району Черкаської області, після чого перемістили на територію та у приміщення поблизу Канівської ГЕС урочищі «Мишоловка», в м. Каневі Черкаського району Черкаської області на березі річки Дніпро з GPS-координатами 49.768028, 31.489667, де в період приблизно з 06:25 год. до 06:30 год. 22.05.2024 відсортували, пофасували для подальшого зберігання та розпорядились на свій розсуд шляхом продажу риби ОСОБА_11 близько 10:35 год. 22.05.2024 за готівкові кошти, які розподілили між собою, а саме: рибу видової приналежності судак у кількості 14 одиниць, внаслідок чого заподіяли державі шкоду в розмірі 50 218,00 грн, що є істотною через вилов риби в період нересту.

Таким чином, у період з 11.04.2024 по 22.05.2025 ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , перебуваючи на посадах головного та старшого державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаського рибоохоронного патруля) відповідно, діючи спільно та за попередньою змовою групою осіб з невстановленою у ході досудового розслідування особою, за пособництва ОСОБА_10 та з допомогою ОСОБА_9 , перевищили свої службові повноваження у вигляді незаконного зайняття рибним добувним промислом, чим завдали державі істотну шкоду та матеріальну шкоду на загальну суму 499 630,00 грн., що відповідно до п. 4 примітки до ст. 364 КК України на момент вчинення кримінального правопорушення більш ніж у двісті п`ятдесят разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, встановлений у 2024 році, та є тяжкими наслідками.

За вказаних обставин, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчиненому за попередньою змовою групою осіб; ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України перевищенні влади та службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому прав та повноважень, що завдали тяжкі наслідки, вчиненому за попередньою змовою групою осіб; ч. 2 ст. 209 КК України володінні, розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, в тому числі вчинення правочину з таким майном, переміщення такого майна, вчиненому особою, яка знала, що таке майно прямо та повністю одержано злочинним шляхом, за попередньою змовою групою осіб.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: матеріалами Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області ДСР НП України та заявами громадян, на підставі яких розпочато кримінальне провадження; показаннями допитаних у якості свідків наступних осіб: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_9 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 ; матеріалами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, зокрема: аудіо-, відеоконтроль осіб, спостереження за особами, обстеження публічно недоступного місця, спеціальні слідчі експерименти, зняття інформації з транспортних телекомунікаційних(електронних комунікаційних) мереж; висновками експерта№ 698/24-23 від 17.01.2025, № 699/24-23 від 17.01.2025, № 700/24-23 від 17.01.2025, № 100/25-23 від 12.03.2025, № 701/24-23 від 17.01.2025 та № 702/24-23 від 17.01.2025 за результатами проведення судових інженерно-екологічних експертиз; документами, вилученими та витребуваними з Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України, інших установ та організацій; протоколами обшуків від 25.09.2024 за місцем роботи, проживання та в автомобілях фігурантів кримінального провадження, в т.ч. підозрюваних, та речовими доказами, вилученими в ході них, зокрема: мобільні телефони, документи, чорнові записи, заборонені знаряддя лову сітки, багри, тощо; вилученою в ході тимчасових доступів до речей і документів у операторів мобільного зв`язку інформацією про телефонні з`єднання та місцеперебування фігурантів кримінального провадження, в т.ч. підозрюваних, під час вчинення кримінальних правопорушень; протоколами оглядів предметів, речей і документів; іншими матеріалами досудового розслідування в сукупності.

Сторона обвинувачення на підставі оцінки сукупності отриманих доказів стверджує, що причетність ОСОБА_4 до вчинення ним кримінальних правопорушень є достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

При цьому, досліджуючи питання обґрунтованості повідомленої підозри, просимо врахувати правову позицію ЄСПЛ у справі «Кавалла проти Туреччини», де Суд зазначив, що обґрунтована підозра означає наявність фактів чи відомостей, які б задовольнили об`єктивного спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила правопорушення.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та продовжувати вчиняти тотожні або інші кримінальні правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249, ч. 2 ст. 28, ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 209 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1-3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

п. 1: переховуватися від органів досудового розслідування та суду:

У зв`язку з тим, що санкціями ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 209 КК України, за якими підозрюється ОСОБА_4 , передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до 3 років та з конфіскацією майна, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду для уникнення кримінальної відповідальності за тяжкі кримінальні правопорушення та відбування покарання;

п. 2: знищити, сховати або спотворити будь-які із речей чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення:

Підозрюваний ОСОБА_4 , користуючись налагодженими зв`язками та здобутими знайомствами, отриманими під час перебування на посаді головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового слідства та судового розгляду, через прохання, погрози або іншим шляхом знищити, приховати або спотворити докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також речі та документи, які містять інформацію щодо вчиненого кримінального правопорушення, в т.ч. які планується вилучити під час проведення подальшого досудового розслідування.

Будучи працівником правоохоронного орану, займаючи посаду в Управлінні Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, маючи відповідний досвід роботи та спеціальну освіту, ОСОБА_4 орієнтується в порядку виявлення правопорушень та притягнення винних до відповідальності, у зв`язку з чим має спеціальні знання, які дозволяють йому володіти інформацією, які саме речі та документи мають істотне значення для встановлення обставин кримінальних правопорушень, та у разі знищення, приховання чи спотворення яких можливо запобігти доказуванню обставин вчиненого ним злочину;

п.3: незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому кримінальному провадженні:

Так, перебуваючи без запобіжного заходу, для уникнення кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення ОСОБА_4 може незаконно впливати шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу свідків, в т.ч. його колишніх колег з Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, а також на інших підозрюваних;

п. 5: вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи без запобіжного заходу, може вчинити інше кримінальне правопорушення, в т.ч. аналогічного характеру щодо незаконного вилову риби, систематично та упродовж тривалого періоду нехтуючи вимогами законодавства. Існують ризики введення в оману суду або іншого уповноваженого органу, перешкоджання з`явленню свідків, експертів та спеціалістів у даному кримінальному провадженні, примушування їх до відмови від давання показань чи висновку для уникнення покарання за злочини, у скоєнні яких він підозрюється.

Також слід зазначити, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні декількох кримінальних правопорушень, з яких за ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 209 КК України є тяжкими злочинами, на час вчинення який він обіймав посаду головного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, повинен був усвідомлювати, що така поведінка є явно неприйнятною для правоохоронця, адже останній повинен був керуватися принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, однак вчинення ним кримінальних правопорушень формує в суспільстві негативну думку щодо безкарності працівників правоохоронних органів за вчинені ними кримінальні правопорушення, а також викликає негативне ставлення до правоохоронних органів України, тим більше під час дії воєнного стану.

За таких обставин, виключно запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе забезпечити належу процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 та унеможливить спроби останнього ухилитись від виконання вимог та рішень сторони обвинувачення.

Разом з тим, вважаю за необхідне, покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені пунктами 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; не відвідувати приміщення Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль); утримуватися від спілкування, як особисто, так і через інших осіб, з наступними особами свідками сторони обвинувачення у кримінальному провадженні: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_9 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 ;

Оцінивши сукупність усіх обставин у кримінальному провадженні, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень та тяжкість покарання, сторона обвинувачення приходить до висновку, що застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам у даному випадку, оскільки лише такий запобіжний захід буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Адвокат ОСОБА_31 в інтересах ОСОБА_4 скерувала до суду заперечення по суті клопотання, в якому просила відмовити у клопотанні за необгрунтованістю.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили суд його задоволити.

Захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала по суті клопотання, вказувала на необґрунтованість підозри, також не доведено слідчим та прокурором про наявність ризиків.

Підозрюваний в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що дане клопотання підлягає до часткового задоволення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжним заходом є домашній арешт.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності обставини щодо особи підозрюваного.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень підтверджується: протоколами допиту свідків, матеріалами проведених негласних слідчих (розшукових) дій, протоколами огляду предметів, висновками експертів.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Сторона обвинувачення в обґрунтування клопотання посилалась на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Із системного аналізу змісту ч. 2 ст. 177 і п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК убачається, що при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу - щодо встановлення наявності заявлених стороною обвинувачення ризиків слідчий суддя керується стандартом переконання «достатні підстави».

Так, існування кожного, вказаного у ч. 1 ст. 177 КПК ризику, має підтверджуватися фактами, наявність яких має бути переконливо продемонстрована (п. п. 85, 86 рішення ЄСПЛ від 30.01.2018 у справі «Макаренко проти України» /Makarenkov. Ukraine, заява №622/11).

Суд вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо існування ризиків переховуватись від слідства та суду, незаконного впливу на свідків.

Про існування таких ризиків свідчить суворість можливого покарання у випадку визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованих діянь, який на даний час обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності, в тому числі тяжких, за вчинення яких може бути призначене покарання у виді реального позбавлення волі на строк від трьох до восьми років, що саме по собі може бути підставою та мотивом змінити місце проживання з метою переховування від слідства та незаконного впливу на свідків шляхом підбурювання, вмовляння, залякування чи підкупу.

Також при визначенні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК).

Крім того, враховуючи досвід роботи підозрюваного у правоохоронному органі та наявність зв`язків в правоохоронному органі, наявний ризик перешкоджати кримінальному провадженню шляхом незаконного впливу на свідків.

Таким чином, ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, надають підстави для продовження запобіжного заходу.

Отже наявність обґрунтованої підозри та наявність ризиків, передбачених ч.1ст.177 КПК України, надають підстави для обрання запобіжного заходу.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна людина має право на свободу і особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, інакше ніж відповідно до процедури, встановленої законом, зокрема, у випадку законного арешту або затримання особи, здійсненого з метою її присутності перед компетентним судовим органом на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні злочину або якщо обґрунтовано визнається за необхідне запобігти вчиненню нею злочину або її втечі після його вчинення.

Згідно з правовою позицією в справі ЄСПЛ «Манчіні проти Італії», за наслідками та способами застосування як тримання під вартою, так і цілодобовий домашній арешт прирівнюються до позбавлення волі для цілей статті 5 § 1(с) Конвенції.

Судом враховується ступінь стійкості соціальних зв`язків підозрюваного, який має на утриманні неповнолітню дитину, дружина якого перебуває у стані вагітності.

З урахуванням вищевикладених обставин, беручи до уваги обставини події у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 враховуючи зміст ризиків, на запобігання якого необхідне застосування запобіжного заходу та особу підозрюваного, вважаю за необхідне застосування до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з обмеженням залишати житлове приміщення у нічний час доби та покладанням на нього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

При цьому суд враховує, що поведінка підозрюваного під час вчинення інкримінованих йому дій в контексті обставин життєдіяльності свідчить про неспроможність до об`єктивного повноцінного самоконтролю та недостатність застосування до підозрюваного менш суворих заходів, оскільки такі запобіжні заходи на теперішній час не забезпечать достатніх гарантій належної процесуальної поведінки останнього.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 183-184, 193 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Ліпляве Канівського р-ну Черкаської обл., зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід на 60 діб в межах строку досудового розслідування, тобто до 07 червня 2025 року з обмеженням залишати житло у нічний час доби.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- не відвідувати приміщення Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль);

- утримуватися від спілкування, як особисто, так і через інших осіб, з наступними особами: ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_9 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 ;

- не покидати місце проживання за адресою АДРЕСА_2 з 21 год. до 06 год. без дозволу слідчого, прокурора за винятком випадків необхідності отримання медичної допомоги, евакуації населення, рятування життя та здоров`я в умовах воєнного стану.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному та направити начальнику ГУНП в Черкаській області для організації її виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали проголошено 17 квітня 2025 року