СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/1241/25
Провадження № 1-кс/306/273/25
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 липня 2025 року м. Свалява
Слідчий звернувся в суд із вищезгаданим клопотанням, посилаючись на те, що 14.07.2025 близько 18:00 год. невідомі особи, перебуваючи на території ДП "Ліси України", а саме у відділі №3, кварталі №15, Ганьковицького лісництва, на відстані близько 25 метрів від автодороги М-06Ю здійснили незаконну порубку деревини породи Бук. Достовірний об`єм незаконно зрубаної деревини встановлюється. В ході огляду місця події вилучено три гужові повозки з свіжо спиляною деревиною породи Бук загальним об`ємом близько 4м. куб.
Зазначає, що 05.07.2025 в ході огляду території лісу ДП «Ліси України», а саме відділу №3, кварталу №15, неподалік від автодороги М-06, було виявлено та вилучено три гужові повозки вмістом яких є деревина породи «Бук» об`ємом близько 4 м. куб., та бензопилу помаранчево-червоного кольору без наявних маркувань.
Клопотання мотивує тим, що вищевказане майно має значення речових доказів у даному кримінальному провадженні та з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, проведення необхідних експертиз є необхідність у накладенні арешту на вказане майно.
Слідчий СВ подав заяву про розгляд клопотання у його відсутності, вимоги такого підтримав та наполягав на їх задоволенні. (а.с.20).
За правилами ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників судового провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази у їх сукупності, слідчий суддя встановив наступне.
Згідно рапорту інспектора-чергового ВП №1, останній доповів про зафіксоване правопорушення (а.с.5).
Протоколом огляду місця події від 14.07.2025 року, підтверджено факт кримінального правопорушення, а саме незаконну порубку деревини породи Бук (а.с.6-13).
Майстер лісу «ДП Ліси України» ОСОБА_4 , надав пояснення, в яких зазначив, що після розмови, в якій друг останнього ОСОБА_5 цікавився чи може він забрати стовбури дерев які впали на урочищі, ОСОБА_5 , ще з двома друзями, порізали їх на дрова, а пізніше їх зупинила поліція. ОСОБА_6 , пояснив що 14.07.2025 близько 09:30 год разом з ОСОБА_7 та ще одним другом ОСОБА_8 , запрягли коней в 3 гужові повозки, поїхали в ліс на урочище над Затишком, де їх зупинили працівники поліції, додає, що забрати деревину їм дозволив лісник ОСОБА_9 , але спочатку той мав подивитись, не дочекавшись вони пішли самостійно (а.с.14,15).
Згідно вимог ч. 2 ст. 173 КПК України - при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість відшкодування шкоди , завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З системного аналізу зазначеної статті КПК України в сукупності з іншими його нормами можна зробити висновок, що арешт, як захід забезпечення кримінального провадження може бути застосований слідчим суддею виключно у випадку коли щодо майна, на яке просять накласти арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої законом від 17.07.97 № 475/97-ВР, передбачено право фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Положення ч. 4 ст. 173 КПК України визначають обов`язок суду застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
Зважаючи на те, що твердження слідчого підтверджені належними, допустимими доказами, перевіривши додані до матеріалів клопотання докази, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити, наклавши арешт на тимчасово вилучене під час огляду місця події від 14.07.2025 року майно, із забороною використовувати та розпоряджатися тимчасово вилученим майном, до прийняття кінцевого рішення у даному кримінальному провадженні.
Крім того, необхідно зазначити, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Відповідно до ст. 175 КПК України - ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 170-173, 175, 395 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: три гужові повозки вмістом яких є деревина породи «Бук» об`ємом близько 4м. куб., та бензопилу помаранчево-червого кольору без наявних маркувань, із забороною їх подальшого використання та розпорядження - до прийняття кінцевого рішення по даному кримінальному провадженні.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати учасникам судового процесу не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ

СВАЯЛВСЬКОГО РАЙОННОГО СУДУ ОСОБА_10

ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ