1Справа № 335/6596/24 1-кп/335/352/2025
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 травня 2025 року м. Запоріжжя
Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді: ОСОБА_1 ,
за участю секретаря: ОСОБА_2 ,
потерпілого ОСОБА_4 ,
представника потерпілого ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
У судовому засіданні після дослідження доказів у справі згідно встановленого судом порядку, на стадії додаткових клопотань захисник обвинуваченого заявив клопотання про призначення судової інженерно-транспортної експертизи, в обґрунтування письмового клопотання зазначив таке.
Обвинувачений підтримав клопотання захисника і просить його задовольнити.
Представник потерпілого категорично заперечує проти задоволення клопотання про призначення експертизи через необґрунтованість і безпідставність. Зазначив, що у даному провадженні вже проводилися відповідні експертизи, яким оцінка буде надана судом. А покази свідків у судовому засіданні за відсутності документально підтверджених обмірів відстані, які наведені у клопотання унеможливлює встановлення нових вихідних даних і взагалі об`єктивність нової експертизи. Вважає, що призначення експертизи за таких обставин лише затягне розгляд кримінального провадження.
Потерпілий підтримав думку представника і просить у задоволенні клопотання відмовити.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, суд приходить до такого.
Статтею 129 Конституції України встановлено, що до основних засад судочинства належать змагальність сторін, підтримання державного обвинувачення в суді, забезпечення доведеності вини.
Згідно з ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
За змістом ч. 1 ст. 242, п. 1 ч. 1 ст. 244 КПК України експертиза проводиться, якщо для з`ясування обставин, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
У ч. 2 ст. 242 КПК України передбачено перелік обставин, для встановлення яких проведення експертизи є обов`язковим.
Відповідно до п.1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи (п.п.3.3. Інструкції) .
Відповідно до п.10 ПП ВСУ №8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу у кримінальних та цивільних справах», у випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.
Сторона захисту просить суд призначити нову експертизу, а відтак суд вирішуючи вказане клопотання вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для призначення нової експертизи у вказаному провадженні.
Дослідивши зміст висновку експерта №СЕ-19/108-24/5375-ІТ від 03.04.2024, який долучено до матеріалів кримінального провадження, не вдаючись до його оцінки, суд встановив, що експерт надав повні відповіді щодо поставлених питань, які мають ключове значення для правильної кваліфікації дій обвинуваченого та не суперечать один одному.
Окрім того, як убачається із змісту висновку при проведенні такої експертизи експерт володів вихідними даними необхідними у її проведенні, в тому числі і даними матеріалів кримінального провадження, включаючи покази свідків і обвинуваченого.
Відомості за вказаним висновком підтверджені і судовим експертом ОСОБА_11 під час допиту у суді, який надав повне роз`яснення щодо наданого висновку, зокрема, як і на поставлені запитання сторони захисту.
Водночас, сторона захисту не наводить жодних доводів щодо необґрунтованості та/або неправильності наданого стороною обвинувачення висновку експерта №СЕ-19/108-24/5375-ІТ від 03.04.2024 та ні в клопотанні, ні у судовому засіданні не вказала на правову підставу, визначену ч.2 ст 242 КПК України, обов`язкову для призначення експертизи.
Також, як свідчить зміст клопотання захисника, підставами для призначення інженерно-транспортної експертизи сторона захисту вважає в цілому виникнення необхідності провести дослідження інших обставин справи, які не були предметом дослідження експертом, зокрема інших пояснень свідків та потерпілого в судовому засіданні, а також те, що обвинувачений ОСОБА_6 під час допиту в судовому провадженні надав показання, на основі яких має бути проведена нове експертне дослідження.
Разом з тим, не є підставою, без обґрунтованого доведення у світлі ст.ст. 242, 332 КПК України, для призначення експертизи, необхідність провести дослідження нових об`єктів або інших обставин справи, лише самі припущення сторони захисту про наявність тих чи інших невідповідностей у показах потерпілого чи свідків, наданих під час судового розгляду із їх показами наданими під час досудового розслідування.
При цьому, суд зауважує, що покази свідків, надані в ході судового розгляду як джерело доказу, підлягають оцінці під час нарадчої кімнати, відтак не можуть слугувати беззаперечними та достовірними даними для призначення експертизи в ході судового розгляду.
Крім того, суд зазначає, що не є підставою, без обґрунтованого доведення для призначення експертизи і той факт, що під час досудового розслідування не було поставлено на вирішення експертизи те чи інше питання. Незважаючи на це, при детальному обговоренні вихідних даних, які могли бути надані експерту у разі призначення експертизи, встановлено, що більшість із них мають залишатись тими, яким вже надана оцінка під час досудового розслідування.
З огляду на наявність в матеріалах справи висновку експерта Запорізького НДЕКЦ ОСОБА_12 від 03.04.2024 № СЕ-19/108-24/5375-ІТ,захисник фактично піддає його сумніву, однак при цьому не обґрунтовує, яким чином пояснення свідків та обвинуваченого під час судового розгляду, вплинуло або могло вплинути на обґрунтованість висновку, і не заявляє при цьому клопотання про призначення додаткової або повторної експертизи, посилаючись у судовому засіданні на неповноту проведеної експертизи під час досудового розслідування, захисник водночас вказує на недоліки і порушення, що були допущені, на його думку, не власне експертом, а слідчим, який проводив огляди місця події і слідчі експерименти, під час яких були отримані вихідні дані для проведення вказаних експертних досліджень, а під час судового розгляду судом не здобуто нових вихідних даних, які могли б вплинути на результати експертизи.
Більш того, клопотання захисника не містить обґрунтування необхідності використання при проведені експертизи вихідних даних, а саме відстаней, які наведені в усних поясненнях допитаних під час судового розгляду потерпілого та свідків, які не є встановленими належними засобами фіксації цих обставин, з огляду на ті обставини, що експертне дослідження, проведене під час досудового розслідування, виходило із наданих слідчим джерел доказів і використовувало відповідні методичні рекомендації.
Разом із тим, позиція захисту щодо того, що показання потерпілого та свідків під час досудового розслідування є неправдиві, не є підставою для призначення експертизи. Крім того, захисник, заявляючи про неправдивість показів потерпілого та свідків, жодним чином не мотивував та не навів переконливих доводів своїй позиції.
Поряд із тим, призначення судової експертизи без достатніх правових і фактичних підстав призведе до затягування розгляду справи та неможливість її вирішення у розумні строки.
Відповідно до ст. 84 КПК України висновки експертиз є доказами у кримінальному провадженні, які наперед не мають для суду переважного доказового значення, а оцінюються судом в одному порядку з іншими доказами у справі.
Відтак, оцінка доказів по справі, в тому числі, висновкам експерта, показів свідків буде надаватися судом в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення по справі в порядку, встановленому ст.89 КПК України.
Підсумовуючи викладене вище, з огляду на зміст норм ст.ст. 242, 332 КПК України, суд зазначає, що експертиза за клопотанням сторін може призначатися судом не в будь-якому випадку і тільки тому, що сторона захисту вважає необхідним її проведення, а лише за наявності передбачених законом умов.
Враховуючи, що призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, а також також те, що стороною захисту не доведено підстав для обов`язкового призначення судом експертизи, визначених ст. 242 КПК України, нових вихідних даних для призначення експертизи в ході розгляду справи не встановлено, суд не вбачає підстав проведення нової інженерно-транспортної експертизи .
Суд наголошує, що показанням обвинуваченого ОСОБА_10 доводам захисника щодо суперечностей між окремими доказами, показами свідків та потерпілого під час судового розгляду буде надана оцінка під час ухвалення судового рішення по суті обвинувачення.
Враховуючи, що нових вихідних даних для призначення експертизи в ході розгляду справи учасниками процесу не надано та судом не здобуто, оцінку зібраним доказам суд надасть у нарадчій кімнаті при ухваленні судового рішення і за встановлених обставин, суд не знаходить переконливих підстав, які вказують на необхідність призначення нової інженерно-транспортної експертизи.
Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 2, 7, 9, 242, 242, 332,372,376 КПК України , суд
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1