Справа № 991/5350/25
Провадження 1-кс/991/5403/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 червня 2025 року Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , заявниці ОСОБА_3 розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та

ВСТАНОВИВ:

1.04 червня 2025 року до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність детектива Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБ України, Бюро), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за її заявою від 02 червня 2025 року.

1.1.02 червня 2025 року ОСОБА_3 на офіційну електронну пошту НАБ України () направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення.

1.2.На теперішній час, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесені.

1.3.Відповідно до змісту скарги, 02 червня 2025 року заявницею було подано до Національного антикорупційного бюро України заяву, про факт злочинної (як вважає заявниця), діяльності судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_4 .

В заяві йшлося про те, що 19 травня 2025 року суддею Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 , відносно ОСОБА_3 було вчинено кримінальні правопорушення за таких обставин.

На розгляді у Печерському районному суді м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 . У листопаді 2024 ОСОБА_3 було подано заяву про відвід судді від розгляду цієї справи. 07 листопада 2024 року для розгляду заяви про відвід було визначено суддю Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 , який призначив декілька судових засідань, зокрема, 28 листопада 2024 року та 30 січня 2025 року. В призначені дати і час судові засідання ОСОБА_3 прибувала, однак, вони не відбувались у зв`язку з участю судді ОСОБА_4 в інших судових засіданнях про що повідомляв секретар судового засідання судді ОСОБА_4 в день запланованих судових засідань засобами телефонного зв`язку.

Після останньої відкладеної дати судового засідання - 30 січня 2025 року - інші судові засідання у даній справі під головуванням судді ОСОБА_4 для розгляду заяви про відвід не призначались і не проводились.

На переконання заявниці, 19 травня 2025 року суддя ОСОБА_4 «заднім числом» виніс дві ухвали від 28 листопада 2024 року та 30 січня 2025 року.

На переконання ОСОБА_3 , справжньою і реальною датою постановлення ухвали судді ОСОБА_4 , якою відмовлено у задоволенні заяви про відвід, є виключно 19 травня 2025 року, натомість зазначення у вступній частині зазначеної вище ухвали дати «30 січня 2025 року» є фактом виготовлення суддею судового рішення зворотною датою у часі шляхом незаконного втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду, адже судове рішення виготовляється вбудованим в АСДС редактором текстів виключно в день постановлення такого судового рішення; судове рішення надсилається для оприлюднення в ЄДРСР в день його постановлення та виготовлення вбудованим в АСДС редактором текстів; або надсилається в для оприлюднення ЄДРСР не пізніше наступного дня за днем його постановлення та виготовлення вбудованим в АСДС редактором текстів; при цьому згідно з положеннями п. 1 розд. VІІ Положення про ЄДРСР та п. 37 Положення про ЄСІТС - електронне судове рішення в день його постановлення та виготовлення вбудованим в АСДС редактором текстів, автоматично надсилається до Електронного кабінету учасника справи із засвідченням КЕП судді.

У вступній частині ухвали судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 у справі ЄУН 757/10194/24-к зазначено, що датою постановлення ухвали є 30 січня 2025 року. Разом з тим, згідно з офіційними відомостями Єдиного державного реєстру судових рішень (https://reyestr.court.gov.ua/Review/127417883) (цитата): «Категорія справи № 757/10194/24-к: Окремі процесуальні питання: Заява про відвід судді. Надіслано судом: 19.05.2025. Зареєстровано: 19.05.2025. Забезпечено надання загального доступу: 20.05.2025».

Крім того, згідно з протоком створення і перевірки КЕП ухвали судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 у справі ЄУН 757/10194/24-к (цитата): «Підписувач 1 Результат перевірки підпису: Підпис створено та перевірено успішно. Цілісність даних підтверджено Назва файлу підпису: 2606/1-2606-58ADF0B0-2F32-11F0-901A3AFBA6EA57BE.html.p7s Підписувач: ОСОБА_4 ) П.І.Б.: ОСОБА_4 Організація (установа): Код ЄДРПОУ: Час підпису (підтверджено кваліфікованою позначкою часу для підпису від Надавача): 19.05.2025 13:17:55 Сертифікат виданий: КНЕДП ДПС Серійний номер: 3FAA9288358EC072C52F001819D700».

Порівняльний аналіз дати надсилання судом до ЄДРСР ухвали судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_4 у справі ЄУН 757/10194/24-к - 19.05.2025, дати засвідчення суддею власним КЕП ухвали у справі ЄУН 757/10194/24-к - 19.05.2025, загальному підсумку вищевикладеного, на переконання заявника, дозволяє констатувати факт - справжньою датою постановлення ухвали є 19 травня 2025 року, натомість зазначення у вступній частині згаданої ухвали дати - 30 січня 2025 року є фактом свідомого підроблення суддею ОСОБА_4 офіційного документу судового рішення шляхом зловживання своїм службовим становищем.

Такі дії кваліфіковано заявницею за ч. 1 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України.

2. ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримала свою скаргу, просила її задовольнити. Додала, що діями судді ОСОБА_4 їй завдано шкоду.

2.1.У судове засідання викликався представник НАБ України. Від представника Бюро ОСОБА_5 на адресу слідчого судді надійшли письмові пояснення щодо скарги. Представник підтвердив, що заява ОСОБА_3 надійшла до Бюро 02 червня 2025 року. За результатом її розгляду встановлено - підстави для внесення відомостей до ЄРДР відсутні, адже заявником не доведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, здійснення якого віднесено до підслідності НАБ України, про що було повідомлено заявницю.

2.2.Керуючись положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності представника органу, бездіяльність уповноваженої особи якого оскаржується, оскільки це не є перешкодою для розгляду поданої скарги.

3.Дослідивши зміст скарги та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що подана скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

Частиною 1 ст. 214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, наступає після спливу 24 годин з моменту подання заяви про кримінальне правопорушення та отримання такої заяви прокурором.

За змістом п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. При цьому, об`єктивними даними, які можуть свідчити про наявність ознак злочину є відомості, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини його вчинення).

Вказані положення ст. 214 КПК України перебувають у тісному взаємозв`язку з положеннями ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому наявність фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, має бути критерієм внесення відповідних відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

3.1. Дослідивши додані до скарги матеріали, слідчий суддя встановив такі факти та обставини:

- 04 червня 2025 року ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність детектива НАБ України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його її заявою від 02 червня 2025 року;

- до матеріалів скарги додано відомості про направлення заяви від 02 червня 2025 року з електронної поштової скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на електронну поштову скриньку « ІНФОРМАЦІЯ_2 » о 12 год 51 хв 02 червня 2025 року;

- одержання НАБ України заяви ОСОБА_3 від 02 червня 2025 року у цей же день підтверджує представник Бюро.

3.2.Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

4.Частиною 2 статті 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Водночас, в реєстрі, серед іншого, згідно з п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про злочин від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

4.2.Кримінальне правопорушення, передбачене статтею 366 КК, не належать до предметної підсудності ВАКС, тоді як кримінальне правопорушення, передбачене статтею 364 КК, формально до таких належить.

4.3.У заяві про злочин ОСОБА_3 стверджує про наявність у діях судді Печерського районного суду м. Києва ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК України, у зв`язку з ретроспективним, на її думку, внесенням судового рішення до автоматизованої системи документообігу суду.

Втім слідчий суддя не погоджується із такими доводами та зауважує таке.

Об`єктивна сторона зловживання владою або службовим становищем (ч. 1 ст. 364 КК України) має три обов`язкові ознаки: діяння - використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, що полягає у певних діях або бездіяльності суб`єкта; наслідки, що виявляються у завданні істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам; причинний зв`язок між діянням та наслідками. Суб`єктивна сторона означеного злочину характеризується прямим умислом та спеціальною метою - одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе чи іншої фізичної або юридичної особи. Відсутність хоча б однієї із зазначених ознак свідчить про відсутність складу злочину, передбаченого ст. 364 КК України.

Відповідно до пунктів 3) та 4) Примітки до ст. 364 КК України, істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян; тяжкими наслідками у статтях 364-367 вважаються такі наслідки, які у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Таким чином, відповідальність за ст. 364 КК України наступає виключно у разі спричинення матеріальної шкоди у визначеному законом розмірі. У своїй заяві та скарзі ОСОБА_3 не доведено завдання істотної шкоди чи спричинення тяжких наслідків за результатом зазначених у заяві обставин. Ба більше, на переконання слідчого судді, самі по собі обставини, про які зазначає заявник, не здатні напряму завдати істотну шкоду чи спричинити тяжкі наслідки, які мають матеріальний (грошовий) вимір.

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що за наведених в заяві ОСОБА_3 обставин, в діях зазначених у заяві осіб відсутній один з елементів об`єктивної сторони злочину, передбаченого ст. 364 КК України, а відтак така заява не містить відомостей про наявність складу кримінального правопорушення та не може бути підставою для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Не зазначено в заяві про вчинення кримінального правопорушення і особу, яка отримала або мала би отримати неправомірну вигоду.

4.4.Слідчий суддя принагідно зауважує, що ні Положення про АСДС, затверджене рішенням РС України від 11 листопада 2024 року № 39, ні Положення про ЄДРСР, затверджене рішенням ВРП від 19 квітня 2018 року № 1200/0/15-18, на які посилається заявниця, не ототожнює дату постановлення/ухвалення судового рішення з підписанням його електронного примірника, створеного в АСДС та направленням до ЄДРСР. Таких застережень не містять й Закони України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», згідно з вимогами яких оформляються судові рішення в електронній формі (ч. 6 ст. 371 КПК України).

Датою підписання електронного документа є дата, яка зазначена в документі, і не має значення час, коли був накладений електронний підпис. Такі висновки слідчого судді узгоджуються, до прикладу, з положеннями Податкового кодексу України стаття 187.1 якого передбачає, що для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», незалежно від дати накладення електронного підпису.

4.5.Отже, подана ОСОБА_3 заява про кримінальне правопорушення не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, наведеного у ній.

5.Крім цього варто зазначити, що доводи вищевказаної заяви ґрунтуються на незгоді ОСОБА_3 із процедурою прийнятими суддею рішеннями в судовій справі № 757/10194/24-к, що дозволяє зробити висновок про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до ст. 214 КПК України. Таке твердження узгоджується зі ст. 126 Конституції України, яка гарантує незалежність і недоторканність суддів, передбачає, що вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється.

5.2.Згідно із частинами 1, 3 ст. 6 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

5.3.У рішенні Конституційного Суду України від 11 червня 2020 року по справі № 7-р/2020 вказано, що для перегляду судового рішення в законі встановлюються відповідні процедури судочинства, які передбачають оскарження судового рішення та надання йому юридичної оцінки компетентним судом. Конституційний Суд України наголошував, що «закріплення на конституційному рівні положення, відповідно до якого правосуддя в Україні здійснюють виключно суди, та положення щодо незалежності суддів створює найважливішу гарантію додержання конституційних прав і свобод людини і громадянина» та «спрямоване на створення ефективного механізму виконання покладених на судову владу завдань, які полягають, насамперед, у захисті прав і свобод людини і громадянина, забезпеченні верховенства права та конституційного ладу в державі».

6.З урахуванням викладеного, у задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись статтями 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя постановив:

1.Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без задоволення.

2.На ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_6