Справа № 696/447/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2025 року м. Кам`янка

Кам`янський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

за участю

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого-адвоката ОСОБА_5 ,

в режимі відеоконференції представника ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 000126, внесеному 01 березня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідуваньвід 01.03.2025 року за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.296 КК України,

встановив:

До Кам`янського районного суду Черкаської області надійшов вказаний обвинувальний акт із додатками.

В судовому засіданні прокурор просила призначити справу до судового розгляду, прийняти цивільний позов та надати доручення органу пробації на складання досудової доповіді обвинуваченого. Підтримала клопотання про продовження обвинуваченому дії запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, так як продовжують існувати ризики, які були враховані слідчим суддею при обранні даного заходу, а саме, що обвинувачений може впливати на свідків, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а також іншим чином перешкоджати встановленню істини у даному кримінальному провадженні. Проти клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на особисте зобов`язання заперечувала, бо такий захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого. Підстав для задоволення клопотання захисника обвинуваченого про повернення обвинувального акту не вбачала.

Захисник обвинуваченого та обвинувачений заперечували щодо продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та клопотали про зміну запобіжного заходу на особисте зобов`язання. Свої заперечення мотивували тим, що дане клопотання не обґрунтоване доказами наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, а саме висунете обвинувачення не є обґрунтованим, що унеможливлює застосування суворого запобіжного заходу ОСОБА_4 . Також захисник клопотав про повернення обвинувального акта прокурору, що мотивував неконкртизацією суті обвинувачення та порушення таким чином права на захист ОСОБА_4 .

Представник потерпілого в судовому засіданні не заперечувала щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду та продовження обвинуваченому запобіжного заходу, клопотала про прийняття до розгляду цивільного позову.

З`ясувавши думку присутніх учасників справи, дослідивши матеріали клопотань, цивільного позову та обвинувального акту із додатками, суд прийшов до настпних висновків.

Щодо підстав для повернення обвинувального акту прокурору та можливості призначення справи до судового розгляду.

Відповідно до вимог ст. 291 КПК України, обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, імя, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, імя, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, імя, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); дату та місце його складення та затвердження. Обвинувальний акт підписується слідчим та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

Суд вважає, що в обвинувальному акті повністю викладені фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, надана правова кваліфікація, а обвинувачення, пред`явлене ОСОБА_4 конкретизоване.

Зокрема, в обвинувальному акті викладено формулювання обвинувачення на підставі відомостей отриманих в ході досудового розслідування із зазначенням статті кримінального закону (частини), який передбачає відповідальність за це правопорушення. У формулюванні обвинувачення зазначено всі обставини, які підлягають доказуванню стороною обвинувачення під час судового провадження, правову кваліфікацію дій обвинуваченого. Саме в такому вигляді сторона обвинувачення сформулювала виклад фактичних обставин, а тому суд має проводити розгляд саме у таких межах пред`явленого обвинувачення.

Посилання сторони захисту на недоліки досудового розслідування суд вважає такими, що підлягають з`ясуванню під час судового розгляду справи та встановлення доведеності обвинувачення або його не підтвердження доказами.

Крім цього, суд враховує, що прокурор не позбавлений права змінити висунуте обвинувачення, якщо під час судового розгляду на це будуть відповідні підстави.

Таким чином підстав для повернення обвинувального акту судом не встановлено, а тому в задоволенні відповідного клопотання слід відмовити.

Під час підготовчого судового засідання встановлено, що кримінальне провадження підсудне Кам`янському районному суду Черкаської області, підстав для закриття кримінального провадження немає, а тому має бути призначений відкритий судовий розгляд на підставі вказаного обвинувального акту.

Клопотань про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту, витребування певних речей чи документів та про вчинення інших дій, необхідних для підготовки до судового розгляду, від учасників судового провадження не надійшло, а тому в судовий розгляд слід викликати прокурора, обвинуваченого, його захисника, потерпілу сторону і вже в судовому розгляді вирішувати питання про виклик інших осіб.

В порядку статті 314-1 КПК України слід доручити органу з питань пробації скласти досудову доповідь.

Стосовно клопотань учасників про продовження строку застосування запобіжного заходу або його зміни, суд встановив таке.

Згідно ч.3 ст.315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

Ухвалою слідчого судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 03 березня 2025 року до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України. З урахуванням положень ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії цієї ухвали суду закінчується 03 травня 2025 року.

При обранні цього запобіжного заходу слідчим суддею було враховано, що у розпорядженні сторони обвинувачення по даному провадженню зібрано достатньо даних, що свідчили про наявність ознак правопорушення та докази, що їх вчинив підозрюваний ОСОБА_4 ..

На час розгляду клопотання про продовження строку дії цілодобового домашнього арешту, обвинувачений має постійне місце проживання та реєстрації, не має судимості, підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання тільки у виді позбавлення волі, під моральним тягарем тяжкої підозри і усвідомлення можливості настання для себе негативних наслідків у вигляді засудження до реальної міри покарання у вигляді позбавлення волі може переховуватись від слідства або суду.

Також прокурор посилався на той факт, що відсутність постійної роботи в обвинуваченого, а тому і офіційних доходів, може вказувати на можливість вчинення ним нових злочинів. На наявність такого ризику свідчить і той факт, що діяння, які інкримінуються обвинуваченому, мають умисний характер, а дії обвинуваченого фактично були припинені лише у зв`язку із його затриманням.

З огляду на те, що свідками у справі заявлені односельчани ОСОБА_4 , існує і ризик впливу з його сторони на цих осіб з метою зміни ними раніше наданих показів.

Відповідно до ст. ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби і може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 6ст. 181 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений.

При розгляді поданого клопотання суд враховує суворість покарання за кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , його вік, стан здоров`я, сімейний стан, наявність соціальних зв`язків та його не працевлаштування, ставлення обвинуваченого до вчиненого злочину.

З огляду на тяжкість вчиненого злочину та обставини його вчинення, суд вважає, що ризики, які були враховані попередньо при продовженні обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді домашнього арешту продовжують бути актуальними, будь-яких даних про зменшення чи відсутність наведених прокурором ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт, не встановлено.

Між тим, суд виходить з того, що прокурором не доведено обставин, які б свідчили про можливість запобігти цим ризикам виключно шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, тоді як на думку суду існують підстави для продовження дії домашнього арешту в нічний час доби, а саме у період з 23 години по 06 годину наступної доби, із залишенням раніше покладених на нього процесуальних обов`язків.

Щодо прийнятності цивільного позову.

Вирішуючи питання про прийняття до провадження цивільних позовів, суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 1ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно з частинами 1, 2ст. 61 КПК України цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов. Права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Відповідно до частин 1, 2ст. 62 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом. Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви до органу досудового розслідування або суду.

Відповідно до ч. 5ст. 128 КПК України, цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Статтею 175 ЦПК України закріплено вимоги щодо форми та змісту цивільного позову.

Статтею 177 ЦПК України встановлено вимоги до документів, що додаються до позовної заяви.

Згідно обвинувального акту потерпілим у кримінальному провадженні визнано ГУ НП України в Черкаській області .

Підстав для залишення позовної заяви без руху, або повернення позовної заяви, що подана представником потерпілого у відповідності вимог ст. 185 ЦПК України,відсутні.

Встановлено, що форма і зміст позовної заяви відповідає вимогам встановленим до позовів, які пред`являються в порядку цивільного судочинства, тому цивільний позов слід прийняти до розгляду в даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись п.п. 1,3,4 ст.5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, рішенням Європейського суду з прав людини від 10.02. 2011 року, справа Харченко проти України, ст.ст. 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 314, 315-317, 371, 372, 395 КПК України, суд,

постановив:

Клопотання прокурора про продовження дії запобіжного заходу задовольнити частково.

Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінити на домашній арешт в нічний час доби.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби на два місяці, тобто до 30 червня 2025 року включно, з покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

-заборонити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступної доби, за виключенням оголошення у зазначений період повітряної тривоги у Черкаському районі Черкаської області для переходу у спеціально обладнане приміщення (укриття)

-прибувати за кожною вимогою до суду у визначений час;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

Закінчити підготовче провадження за матеріалами кримінального провадження № 000126, внесеному 01 березня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст.296 КК України, та призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на 14 год. 00 хв. 21 травня 2025 року, яке провести в приміщенні Кам`янського районного суду Черкаської області, за адресою: м. Кам`янка, вул. Захисників України, 45, зал судових засідань № 1, з викликом учасників судового провадження.

Доручити Черкаському районному сектору № 3 філії Державної установи «Центр пробації» в Черкаській області скласти досудову доповідь відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Грушківка Кам`янського району Черкаської області, жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянин України, з середньою спеціальною освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого.

Роз`яснити обвинуваченому, що йому надається можливість брати участь у підготовці досудової доповіді. Участь особи у підготовці досудової доповіді полягає у наданні персоналу органу пробації інформації, необхідної для підготовки такої доповіді.

Встановити строк представлення досудової доповіді до Кам`янського районного суду Черкаської області до 21 травня 2025 року.

Зобов`язати представника персоналу органу пробації невідкладно повідомляти суд про наявність або виникнення об`єктивних обставин, що унеможливлюють підготовку або своєчасне подання досудової доповіді.

Копію ухвали надіслати начальнику органу пробації для виконання.

Цивільний позов Головного управління Національної поліції в Черкаській області до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про стягнення 39081 грн.56 коп. матеріальної шкоди прийняти до розгляду.

Визнати Головне управління Національної поліції в Черкаській області - цивільним позивачем, а обвинуваченого ОСОБА_4 - цивільним відповідачем .

Роз`яснити цивільному відповідачу, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України подання заяв по суті справи є правом учасників судового провадження.

Встановити цивільному відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та доказів , що підтверджують заперечення проти позову - до початку розгляду справи по суті. У зазначений строк цивільний відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, разом з доказами, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення цивільного відповідача, якщо такі докази не надані цивільним позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) цивільному позивачу, а документи, що підтверджують таке надсилання, додаються цивільним відповідачем до відзиву в порядку ч. 5 ст. 178 ЦПК України.

У разі ненадання цивільним відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

В задоволенні клопотань захисника відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1