Провадження № 1-кс/714/295/25
У Х В А Л А

"31" липня 2025 р. м. Герца

Слідчий суддя Герцаївського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засіданняОСОБА_2
особи яка звернулася із скаргоюОСОБА_3
захисникаОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого (дізнавача) Герцаївського ВП ГУНП у Чернівецькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася до суду із скаргою на бездіяльність Герцаївського ВП ГУНП в Чернівецькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, викладених у заяві від 09 червня 2025 року.

Скарга обґрунтована тим, що за наслідками телефонної розмови 04 червня 2025 року о 13 год. 04. хв. із приватним виконавцем ОСОБА_5 , прибула до ресторану «Аврора», де окрім самого виконавця також були присутні ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . У свою чергу, ОСОБА_6 висунув їй вимогу передати їй 120 000 доларів США або переписати на нього будівлю ресторану. Згодом ОСОБА_6 зламав замки до будівлі ресторану та незаконно проник до приміщення, через що вона звернулася до органів поліції. У вечорі, ОСОБА_6 повернувся разом із охороною до ресторану, зламав ворота, також вимагав гроші, дії якого супроводжувалися погрозами. Такі дії зі сторони ОСОБА_6 мали місце і 05 червня 2025 року.

З даного приводу 09 червня 2025 року вона звернулася із завою до ГУНП у Чернівецькій області, яка була надіслана до розгляду Герцаївському ВП ГУНП у Чернівецькій області. Вважає, що дії ОСОБА_6 містять склад кримінальних правопорушень передбачених статтями 129, 162, 189, 194, 355, 356 КК України. Вважає, що оскільки працівники поліції у встановлений законодавством строк не внесли відомості до ЄРДР, то відповідно ними допущено бездіяльність. Тому, просила зобов`язати слідчого (дізнавача) Герцаївського ВП внести до ЄРДР відомості за її заявою.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримала та просила її задовольнити. У своєму поясненні послалася на те, що за рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 2014 року з неї та чоловіка ОСОБА_8 стягнуто солідарно заборгованість за кредитним договором на суму 1626 237, 87 грн. В подальшому, у 2024 році відповідно до ухвали суду було замінено первісного кредитора АТ «УкрСиббанк» на ТОВ «Інвестмент Юніон».

Про обставини того, що майно належне її чоловікові ОСОБА_8 - ресторан «Аврора» було арештоване за наслідками відкриття провадження приватним виконавцем ОСОБА_5 вони не знали, через що наразі звернулися із позовом до Глибоцького районного суду Чернівецької області щодо оскарження дій останнього. Також, за обставин які мали місце 04 червня 2025 року вона вперше побачила особу ОСОБА_6 , який виявився представником ТОВ «Інвестмент Юніон», який безпідставно став вимагати в неї сплатити грошові кошти у сумі 120 000 доларів США або переписати на нього майно ресторану. Такого роду протиправні вимоги останній пред`явив їй також у вечорі того дня та наступного дня, які супроводжувалися погрозами зі сторони останнього. Попри те, що наразі її чоловіком ОСОБА_8 оскаржуються дії виконавця та рішення з даного спору не прийнято судом, ОСОБА_6 протиправно пошкодив майно ресторану. Тому, з метою припинення протиправних дій, вона звернулася до органів поліції, які були зобов`язанні внести відомості про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування щодо обставин викладених у заяві від 09 червня 2025 року, однак останні обмежилися перевіркою її скарги у поза процесуальний спосіб. Тому, просить задовольнити її скаргу.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав вимоги скарги з підстав зазначених у ній. Вважає, що прийняття рішення за заявою скаржниці має відбутися виключно у порядку передбаченому нормами КПК, тобто шляхом проведення слідчих дій, після внесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Представник Герцаївського ВП ГУНП у Чернівецькій області у судове засідання не з`явився, про причини неявки, суд не повідомив.

Суд, заслухавши скаржницю та захисника, дослідивши письмові докази, приходить до наступного.

Частиною 1 ст. 303 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора які можуть бути оскарженні під час досудового розслідування.

Згідно п.1 ч.1 зазначеної статті КПК України, зокрема заявником може бути оскаржено а бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Нормою ч. 1 ст. 214 КПК України встановлено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Перелік відомостей, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений частиною 5 ст. 214 КПК України. Так, до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають внесенню, серед іншого, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, тощо.

На вказане звернуто увагу і у п. 1.1 розділу ІІ Положення «Про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення» від 30 червня 2020 року № 298 (із змінами затвердженими наказом Офісу Генерального прокурора № 4 від 03.01.2025 ).

Отже, до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають внесенню не будь-які відомості, а виключно ті, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Само по собі словосполучення «кримінальне правопорушення» про яке йдеться у Кримінально процесуальному кодексі України є узагальнюючим терміном, яке охоплює як злочини (незалежно від ступеня їх тяжкості), так і кримінальні проступки.

Тому, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2, ст.11 КК України, згідно з якими, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, а відтак, критерієм внесення відомостей до ЄРДР є саме фактичні дані, що вказують на ознаки конкретного складу злочину.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Таким чином, системний аналіз зазначених норм зводяться до висновку, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння, тощо). Такі обставини можуть бути неповними, але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України), тобто, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Судом встановлено, що 09 червня 2025 року ОСОБА_3 звернулася до ГУНП у Чернівецькій області із заявою про вчинення відносно неї кримінальних правопорушень.

З досліджених матеріалів вбачається, що заява ОСОБА_3 була скерована за належністю для організації розгляду до Герцаївського ВП ГУНП у Чернівецькій області.

Вказана заява ґрунтується на тому, що чоловік заявниці - ОСОБА_8 є боржником за кредитним договором укладеного із АТ «УкрСиббанк», а вона поручителем за вказаним договором. Сума боргу за договором складала близько 250000 доларів США, як була стягнута за судовим рішенням. У свою чергу ТОВ «Інвестмент Юніон» придбало право вимоги за цим договором. У забезпеченні зобов`язання в іпотеку було передано частину будівлі кафе-бару «Аврора» яке розташовано у с. Валя Кузьмин Чернівецького району. На виконання рішення суду, приватним виконавцем ОСОБА_5 було відкрито виконавче провадження, накладено арешт на мано яке передано на зберігання ОСОБА_6

04 червня 2025 року за наслідками телефонної розмови із приватним виконавцем ОСОБА_5 , вона та чоловік ОСОБА_8 прибули до ресторану «Аврора», де окрім самого виконавця також був присутній ОСОБА_6 , який пред`явив їй вимогу передати 120 000 доларів США або переписати на нього будівлю, яке йому передано на зберігання. Оскільки на вимогу ОСОБА_6 вони відмовилися передати йому ключі від будівлі, останній зламав замки до будівлі ресторану та незаконно проник до приміщення, через що вона звернулася до органів поліції. У вечорі, ОСОБА_6 повернувся разом із охороною до ресторану, зламав ворота, також вимагав гроші, дії якого супроводжувалися погрозами. Такі дії зі сторони ОСОБА_6 мали місце і 05 червня 2025 року.

За результатом розгляду вказаної заяви Герцаївське ВП ГУНП у Чернівецькій області повідомило ОСОБА_3 , що за її заявою проведено перевірку яку припинено, оскільки не встановлено ознак кримінальних правопорушень. Дані листи відповіді заявницею було отримано в липні 2025 року.

Ураховуючи обставини на які заявниця послалася у своїй заяві, попри те, що Закон не покладає на заявницю обов`язок з достовірністю наводити у заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення усі елементи складу злочину, ОСОБА_3 ані у своїй скарзі надісланій суду, ані у своєму поясненні наданому під час судового засідання не розкрито, які ж саме дії по своїй суті свідчать про наявність об`єктивної сторони наведених кримінальних правопорушень, не викладені фактичні обставини, за яких вчинено кримінальні правопорушення та які б свідчили про ознаки зазначених кримінальних правопорушень (злочинів) та могли б бути критерієм відомостей про них для внесення в ЄРДР.

Також, слід зазначити, що відповідно до ст. 189 КК України вимагання це вимога передачі чужого майна чи права на майно або вчинення будь-яких дій майнового характеру з погрозою насильства над потерпілим чи його близькими, обмеження прав, свобод або законних інтересів цих осіб, пошкодження чи знищення їхнього майна, що перебуває в їхньому віданні чи під охороною, або розголошення відомостей , які потерпілий чи його близьки родичі бажають зберігти в таємниці. Відтак, з об`єктивної сторони вимагання характеризується двома взаємопов`язаними діями: 1) пред`явленням майнової вимоги; 2) погрозою застосування насильства.

Вимагання це корисливий злочин. При його вчиненні винний має за мету незаконно одержати чуже майно, право на нього або добитися вчинення потерпілим інших дій майнового характеру.

Однією з кваліфікуючих ознак цього кримінального правопорушення є вчинення вимагання з погрозою вбивства чи заподіяння тяжких тілесних ушкоджень (ч. 2 ст. 189 КК).

Отже, під час вимагання основним безпосереднім об`єктом є власність, проте під час його вчинення може завдаватися шкода або створюватися загроза й іншим цінностям, у тому числі й життю та здоров`ю особи.

Якщо винна особа при вимаганні погрожувала потерпілому заподіяти смерть або тяжке тілесне ушкодження і потерпілий сприймав таку погрозу як реальну, то її дії (за відсутності інших кваліфікуючих ознак) належить кваліфікувати за ч. 2 ст. 189 КК.

При цьому погроза вчинити вбивство, висловлена під час вимагання, повністю охоплюється диспозицією ч. 2 ст. 189 КК і додаткової кваліфікації за статтею 129 КК не потребує.

З досліджених письмових доказів, які були предметом за скаргою ОСОБА_3 , вбачається, що рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 25.06.2014 року стягнуто солідарно з ОСОБА_8 та ОСОБА_3 на користь АТ «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 203457 доларів США.

На підставі ухвали Глибоцького районного суду Чернівецької області від 11 вересня 2024 року було замінено стягувача у справі АТ «УкрСиббанк» на ТОВ «Інвестмент Юніон».

В порядку виконання судового рішення, постановою приватного виконавця ОСОБА_5 від 18.10.2024 року було описано майно та накладено арешт на будівлі та споруди, кафе-бар «Аврора», місце знаходження : с. Валя Кузьмина, вул. Головна, 224, Чернівецького району Чернівецької області. Також виконавцем на описано майно встановлено обмеження права користування, заборони знищувати, відчужувати та пошкоджувати. Відповідальним зберігачем вказаного майна призначено ОСОБА_6 , який діє на підставі доручення від ТОВ «Інвестмент Юніон».

За обставин, коли майно перебуває під арештом та відповідальним за його збереження призначено представника ТОВ «Інвестмент Юніон» - ОСОБА_6 , за відсутності доказів можливого оспорювання такого арешту майна, то підстав стверджувати що ОСОБА_6 діяв з прямим умислом на вимагання вказаного майна, відсутні.

Що стосується злочину, відповідальність за який передбачена ст. 355 КК, то винний не посягає на чуже майно. Він примушує потерпілого виконати свій юридичний обов`язок, що випливає з цивільно-правових зобов`язань. Під час вчинення цього злочину посягання на власність відсутнє, більше того, винний шляхом примушування може прагнути поновити порушені з вини потерпілого відносини власності. Таким чином, вимога під час вчинення злочину, передбаченого ст. 355 КК, може мати правомірний характер.

При цьому жодних доказів на підтвердження того, що між заявницею та ОСОБА_6 існували цивільно-правові відносини, судом не встановлено.

За змістом кримінального закону, самоправство (ст. 356 КК України) це самовільне всупереч установленому законом порядку вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями було заподіяно значну шкоду інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Об`єктом злочину виступає встановлений законодавством порядок реалізації громадянами своїх прав та обов`язків тощо. Самовільне вчинення будь-яких дій це здійснення особою свого дійсного або удаваного права чи вчинення інших дій усупереч встановленому порядку і без законних повноважень. Дійсним визнається право, яким особа володіє на підставі закону, договору чи на іншій підставі, однак це право реалізується з порушенням порядку. Під удаваним слід розуміти право, стосовно належності якого собі винна особа помиляється. Насправді цим правом суб`єкт не володіє.

Як зазначено вище, відповідальним за збереження майна кафе-бару «Аврора» приватним виконавцем було призначено ОСОБА_6 . Відтак, стверджувати, що останній заволодів вказаним майном самовільно, суд не вбачає.

Оскільки подана ОСОБА_3 заява про кримінальне правопорушення також не містить конкретних обставин, які би свідчили що ОСОБА_6 незаконно проник до приміщення яке передано йому на зберігання та пошкодив майно, яке йому ввірене, то відсутні підстав стверджувати що таке повідомлення має бути обов`язково внесене до ЄРДР.

Також суд звертає увагу, що за положеннями статті 477 КПК України кримінальні правопорушення передбачені ч.1 ст. 129, ч.1 ст. 162, ч.1 ст. 355, ст. 356 КК Украйни віднесено до кримінального провадження у формі приватного обвинувачення, яке може бути розпочато слідчим, дізнавачем, прокурором лише на підставі заяви потерпілого, який з огляду на обставини про які заявниця наводить у своїй заяві є її чоловік - ОСОБА_8 , а не сама скаржниця.

За наведених вище обставин, прихожу до висновку, що в посадових осіб Герцаївського ВП ГУНП в Чернівецькій області підстав для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 не було, а відтак й підстав для задоволення її скарги відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 307 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого (дізнавача) Герцаївського ВП ГУНП у Чернівецькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено «05» серпня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_9