Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2025 року року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 ,

про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з повною середньою освітою, розлученого, офіційно не працевлаштованого, відповідно до пенсійного посвідчення серії НОМЕР_1 виданого Пенсійним фондом України від 25.08.2009 маючого довічно інвалідність 2 групи з дитинства, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого вироком Шевченківського районного суду м. Києва від 12.11.2024 року за ч. 1 ст. 309 КК України до покарання у виді пробаційного нагляду строком на 1 (один рік),

запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000157 від 06.08.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 в кримінальному провадженні за № 0000157 від 06.08.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000157 від 06.08.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, за невстановлених обставин придбав телескопічну дубинку, яку став зберігати при собі. В цей час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на незаконне носіння холодної зброї, без передбаченого законом дозволу.

У подальшому, 06.08.2025 року ОСОБА_5 у невстановлений досудовим розслідуванням час, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне носіння холодної зброї, без передбаченого законом дозволу, зберігаючи при собі вищевказану телескопічну дубинку, яка знаходилась у кишені рюкзаку темно кольору, який останній мав при собі, використовуючи громадський транспорт, прибув до станції метро «Житомирська» КП «Київський метрополітен» у м. Києві.

Того ж дня, ОСОБА_5 продовжуючи свої злочинні дії, що виразились у носінні холодної зброї (телескопічної дубинки) без передбаченого законом дозволу, незаконно маючи її при собі, а саме у кишені рюкзаку темно кольору, який знаходився при ньому, зайшов до вестибюлю станції метро «Житомирська» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, де приблизно о 15 годині був зупинений працівником поліції та запрошений до кімнати поліції, що розташована на вказаній станції КП «Київський метрополітен» у м. Києві.

06.08.2024р. о 15 год. 00 хв. ОСОБА_5 фактично затриманий за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 263 КК України.

Посилаючись на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, слідчий за погодженням з прокурором скерував до суду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, вказуючи на існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинення нових кримінальних правопорушень.

У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав. Посилаючись на існування ризиків переховування від органів досудового розслідування, впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень, звертав увагу слідчого судді на те, що більш м`який запобіжний захід, про який просить сторона захисту, не може запобігти ризикам, які існують у підозрюваного ОСОБА_5 .

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_4 , стверджував, що підозрюваний не розумів, що куплена ним палиця є холодною зброєю. Стверджував, що підозрюваний придбав телескопічну палицю задля того, щоб оборонятися від тварин, коли він разом зі своєю мамою - інвалідом по зору першої групи прогулюються по парку.

Захисник стверджував про те, що в квартирі по АДРЕСА_3 проживає підозрюваний разом зі своєю матір`ю ОСОБА_7 . Мати підозрюваного є інвалідом першої групи по зору, згідно висновку МСЕК потребує стороннього. У випадку застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, підозрюваний не зможе відлучатися з квартири для купівлі продуктів, в результаті чого його мати ОСОБА_7 залишиться без допомоги та продуктів харчування.

Ризики того, що підозрюваний може впливати на свідків відкидав, адже свідками є працівники поліції, на яких ніхто не може впливати, тим більше інвалід. Захисник надав слідчому судді документи на підтвердження того, що підозрюваний проходить реабілітацію в ТМО «Соціотерапія» та стверджував, що підозрюваному необхідно двічі на тиждень прибувати до лікаря. При обрані запобіжного заходу просив зазначити в ухвалі слідчого судді про дозвіл покидати квартиру під час повітряної тривоги, адже квартира підозрюваного та його матері знаходиться поруч із заводом « ОСОБА_8 », де вже були неодноразові прильоти під час повітряної тривоги.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав позицію захисника. Просив обрати йому запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, що дасть йому можливість виводити на прогулянку його матір, ходити за продуктами, періодично навіть підробляти собі на життя. Стверджував, що закінчив курси масажиста, та може надавати послуги з масажу, незважаючи на свій поганий зір. Щодо свого майнового стану повідомив, що свою квартиру по вулиці Паркова-Сирецька в місті Києві він здає в оренду, втім коштів на прожиття не вистачає, адже його пенсія та пенсія його матері занадто малі, тому просить надати йому можливість періодично підзаробляти масажем та обрати йому запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Заслухавши доводи сторони обвинувачення та захисту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

За приписами ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

07.08.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину за ч.2 ст.263 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.263 КК України, підтверджується наступними доказами: рапортом про виявлене кримінальне правопорушення; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 06.08.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 06.08.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 06.08.2025 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 07.08.2025 року; висновком експерта №СЕ-19/111-25/48641-ХЗ від 07.08.2025 року; іншими матеріалами в їх сукупності.

На підставі ст.181 ч.2 КПК України до підозрюваного може бути застосовано запобіжний захід у вигляду домашнього арешту у певний період доби.

Аналізуючи ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Зазначений прокурором ризик впливу на свідків у даному кримінальному провадженні є сумнівним, адже свідки є працівниками поліції. Ризик вчиняти інші кримінальні правопорушення є припущенням.

Згідно зі змістом ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду. Відповідно до вимог 177 цього ж Кодексу, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладення на нього процесуальних обов`язків.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчинені злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Слідчий суддя з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , та його наслідки, характер злочинних дій, особу підозрюваного, а також те, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, вважає за необхідне застосувати стосовно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час з покладання обов`язків.

Враховуючи відомості про те, що підозрюваний доглядає за матір`ю та повинен мати можливість вийти за межі квартири, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід як нічний домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового розслідування та в суді.

Керуючись ст. 177, 178, 181, 194, 196, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про застосування відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у кримінальному провадженні №0000157 від 06.08.2025 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляд домашнього арешту у нічний час доби у період часу з 21:00 год. до 06:00 год. із забороною залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 без дозволу слідчого, прокурора або суду (крім випадків слідування до укриття під оголошеної тривоги у м. Києві) - на строк 60 днів, тобто до 04 жовтня 2025 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 04 жовтня 2025 року обов`язки, передбачені КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця проживання, контактних засобів мобільного зв`язку;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

- утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.

В решті вимог клопотання слідчого - відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під цілодобовим домашнім арештом не перевищує двох місяців та діє до 04 жовтня 2025 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1