Провадження № 1-кс/127/8214/25
У Х В А Л А

Іменем України

25 червня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулась до суду з клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_4 , про арешт майна.

Клопотання мотивоване тим, що відділом розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000755 від 24.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України, в ході здійснення якого виникла необхідність в накладенні арешту на майно вилучене 20.06.2025 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання.

Власник майна в судове засідання також не з`явився, однак, як зазначено у заяві слідчого ОСОБА_5 про дату, час та місце розгляду клопотання особа, у якої вилучено майно, повідомлявся детективом.

Відповідно до частини першої статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

До заходів забезпечення кримінального провадження віднесено накладення арешту на майно (п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК).

Згідно з частиною третьою статті 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до частини першої статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною першою статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що відділом розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП у Вінницькій області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000755 від 24.10.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області надійшли матеріали від Управління боротьби з наркозлочинністю ГУНП у Вінницькій області спільно з Управлінням Служби безпеки України у Вінницькій області про діяльність організованої групи осіб, яка функціонує на території м. Вінниця.

За попередніми даними, вказана група осіб, діючи за попередньою змовою з метою особистого збагачення, організувала злочинну схему, пов`язану з незаконним обігом психотропної речовини PVP, обіг якої заборонено. Схема передбачала придбання, фасування у спеціальні зіп-пакети (у тому числі в порціях від 0,5 г до 2 г), подальшу реалізацію психотропної речовини через мобільний додаток «Telegram» шляхом розміщення «закладок» та надсилання поштовими відправленнями по території України, зокрема у м. Вінниця.

У ході досудового розслідування встановлено, що до вказаної злочинної діяльності може бути причетний громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

ОСОБА_6 , діючи у співучасті з іншими особами, здійснює замовлення наркотичних засобів (зокрема канабісу) та/або психотропних речовин (у тому числі PVP, амфетаміну тощо) через інтернет-крамниці. Надалі, безпосередньо або за його вказівками, інші учасники групи отримують вказані речовини поштовими відправленнями служб експрес-доставки, фасують у зіп-пакети різної ваги та здійснюють збут у різні регіони України, включно з Вінницькою областю. ОСОБА_6 координує надходження грошових коштів та/або криптовалюти від незаконної реалізації, а також розподіляє їх між учасниками злочинної групи.

Крім того, отримано інформацію, що ОСОБА_6 періодично проживає у квартирі своєї бабусі ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_3 , де ймовірно зберігає психотропні речовини з метою їх подальшого збуту.

Згідно з довідкою ЖЕК ТОВ «УЮТ» № 214 від 15.03.2025, квартира АДРЕСА_4 на праві приватної власності належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В подальшому, 20.06.2025 проведено невідкладний обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: один полімерний зіп-пакет із кристалічною речовиною білого кольору, ?мобільний телефон марки «Realme RMX 3890» з IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 із сім-картою НОМЕР_3 , один полімерний зіп-пакет із залишками порошкоподібної речовини білого кольору, фрагмент фольги із нашаруванням речовини коричневого кольору.

Наведені обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000755 від 24.10.2024 та іншими документами доданими на обґрунтування клопотання.

Постановою слідчого від 20.06.2025 вилучене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницького області у справі №127/19561/25 від 24.06.2025 надано дозвіл на проведений 20 червня 2025 року обшук за адресою: АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в ході якого виявлено та вилучено:

-один полімерний зіп-пакет із кристалічною речовиною білого кольору;

-мобільний телефон марки Realme RMX 3890 з IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 із сімкартою НОМЕР_3 ;

-один полімерний зіп-пакет із залишками порошкоподібної речовини білого кольору;

-фрагмент фольги із нашаруванням речовини коричневого кольору.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.

Таким чином, з метою з`ясування дійсних обставин події кримінального правопорушення, а також з метою унеможливлення подальшого відчуження майна на час досудового розслідування та забезпечення його схоронності, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого про накладення арешту на вищевказане майно, підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 20.06.2025 в ході проведення невідкладного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

-один полімерний зіп-пакет із кристалічною речовиною білого кольору;

-мобільний телефон марки «Realme RMX 3890» з IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 із сім-картою НОМЕР_3 ;

-один полімерний зіп-пакет із залишками порошкоподібної речовини білого кольору;

-фрагмент фольги із нашаруванням речовини коричневого кольору.

Виконання та контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя