Справа № 233/2422/22
Провадження № 1-кп/932/966/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2025 року м. Дніпро

Шевченківський районний суд міста Дніпра у складі:

головуючої судді - ОСОБА_1

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 (у режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_7 (у режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Шевченківського районного суду міста Дніпра кримінальне провадження №0000430 від 19.08.2022, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шевченківського районного суду міста Дніпра знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави щодо обвинуваченого ОСОБА_7 , підтримавши обґрунтування, правові підстави та ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зазначивши, що обвинувачений спроможний переховуватися від суду та вчинити нові кримінальні правопорушення та/або продовжити вчиняти свою злочинну діяльність.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із зазначених вище підстав та просив його задовольнити.

Захисник заперечував проти задоволення поданого клопотання прокурора, зазначивши, що ОСОБА_7 більше двох з половиною років утримується під вартою, ризики за цей час значно зменшилися, підзахисний має право на звільнення. Прокурором не було доведено, що ризики на які він посилається не зменшилися. Разом з цим додав, що злочин інкримінований ОСОБА_7 підпадає під диспозицію ч. 2 ст. 114-2 КК України, санкція якої передбачає більш м`яке покарання. ОСОБА_7 є інвалідом, має дохід у виді пенсії, а його дружина потребує допомоги по догляду за дітьми. Просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора або обрати інший запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника, зазначивши, що йому потрібно робити протезування, місце де його утримують переповнено, його джерело доходів у виді пенсії було призупинено, оскільки картку на яку він отримував пенсію наразі заблоковано, доказів його вини немає, а тому просить суд змінити запобіжний захід на домашній арешт.

Прокурор зазначив, що домашній арешт не може бути застосований, з наведених у клопотанні підстав, а викладені захисником та обвинуваченим доводи є лише словами, які не підтверджені документально.

Суд, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дійшов висновку, що клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підлягає задоволенню, з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених, зокрема, статтею 111 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, а саме тримання під вартою.

Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК однією з підстав для продовження строку тримання під вартою особи є наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Вирішуючи питання продовження строку подальшого тримання особи під вартою, суд має встановити продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки такої особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Під час розгляду даного клопотання суд дійшов висновку, що ризики передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати.

Кримінальне правопорушення за яким обвинувачується ОСОБА_7 згідно зі ст. 12 КК України, віднесено до особливо тяжких злочинів проти основ національної безпеки України, що загрожує обвинуваченому, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, позбавленням волі на строк п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі, без обрання іншої, альтернативної міри покарання.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінального правопорушення, як вони викладені в обвинувальному акті, дають суду достатні підстави вважати, що обвинувачений з метою уникнення покарання, враховуючи його тяжкість, спроможний переховуватись від суду.

Крім того, оскільки інкримінований обвинуваченому злочин спрямований проти національної безпеки України, тому перебуваючи на волі, в умовах триваючої збройної агресії російської федерації проти України, існує ризик вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення або продовження злочину, у якому ОСОБА_7 обвинувачується.

Отже, на сьогоднішній день ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, встановлені судом раніше не зменшилися, продовжують існувати та необхідні для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 .

Заслухавши доводи сторони захисту, колегія суддів дійшла висновку про неможливість погодитися із викладеним, оскільки посилання захисника та обвинуваченого щодо стану здоров`я останнього, його пенсії, відсутності ризиків, заявлених прокурором, а також інші викладені причини не можуть переважувати встановлені раніше судом ризики, є тотожними доводам, що були викладені у попередніх судових засіданнях та документально не є підтвердженими.

Окрім того, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111 КК України, під час дії воєнного стану, при наявності ризиків передбачених ст. 177 КПК України, суд застосовує до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, враховуючи імперативність норми ч. 6 ст. 176 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого, зокрема, статтею 111 Кримінального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 193, 194, 197, 331, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_5 про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_7 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 07 липня 2025 року включно, з утриманням його у Державній установі «Київський слідчий ізолятор».

Установити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання ОСОБА_7 під вартою є 07липня 2025 року включно.

На підставі ч. 4 ст. 183 КПК України - розмір застави не визначати.

У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу із тримання під вартою на домашній арешт - відмовити.

Копію ухвали направити до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що тримається під вартою - протягом того ж строку з моменту отримання копії.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3