Справа № 646/2758/18
№ провадження 1-кп/646/41/2025
УХВАЛА

22 травня 2025 року м. Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про зменшення розміру застави у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000089 від 24.01.2018 за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, уродженця м. Харкова, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, раніше не судимого, зареєстрованого та мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Основ`янського районного суду міста Харкова перебуває вищевказане кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 за ч. 3 ст. 368 КК України.

Обвинувачений ОСОБА_3 подав до суду клопотання, яким просить зменшити розмір застави, визначений ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 19.04.2021, до 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання обвинуваченим зазначено, що 09.03.2018 ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 відносно ОСОБА_3 у даному кримінальному провадженні застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 500 000,00 грн. 12.03.2018 ОСОБА_7 , яка є матір`ю обвинуваченого на підставі вищезазначеної ухвали слідчого судді на депозитний рахунок ТУ ДСА в Харківській області внесена сума застави в розмірі 500 000,00 грн. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 19.04.2021 ОСОБА_3 зменшено розмір раніше визначеного ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 09.03.2018 запобіжного заходу у виді застави до 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 158 900,00 грн. Суму застави в розмірі 341 100,00 грн повернуто заставодавцю. Обвинувачений зазначений, що з 2022 року матеріальне становище його родини значно погіршилося. Обвинувачений разом зі своєю матір`ю похилого віку проживає у будинку, який залишився йому у спадок від батька, колишня дружина та неповнолітня донька у зв`язку з військовою агресією рф проти України виїхали закордон. З часу внесення застави він не придбав жодного рухомого або нерухомого майна. Сума застави, яка була повернута витрачена на утримання родини та житла, забезпечення потреб сина, який навчався та неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , на погашення боргів, а також на проведення обстежень та лікувань. У матері обвинуваченого, яка внесла заставу, діагностовані ряд хвороб, лікування яких потребує значних коштів. При цьому вона не працює і отримує лише пенсію за віком та не має додаткових доходів. Також суттєво погіршився стан здоров`я обвинуваченого, що стало причиною його звільнення з органів Національної поліції у зв`язку з непридатністю для подальшого несення служби. З січня 2025 року стан здоров`я обвинуваченого ще більше погіршився, оскільки в нього було діагностовано серцеві захворювання, у зв`язку з чим обвинувачений був змушений лікуватися стаціонарно та амбулаторно. З 2020 року обвинувачений є інвалідом ІІ групи, отримує пенсію по інвалідності, тому ОСОБА_3 не має змоги повноцінно матеріально утримувати сім`ю. Протягом останніх двох років обвинувачений та його матір були змушені брати кредитні кошти. Зважаючи на вказане, обвинувачений вважає, що визначений йому розмір застави є непомірним з урахуванням матеріального становища його родини, а оскільки, ризики, передбачені ст. 177 КПК України суттєво зменшилися, а розгляд кримінального провадження затягується через поведінку сторони обвинувачення, просив зменшити суму застави до 20 прожиткових мінімумів.

У судовому засіданні обвинувачений та його захисник вищевказане клопотання підтримали, просили задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні проти зменшення розміру застави заперечував, у задоволенні клопотання обвинуваченого просив відмовити. Зазначив, що розмір застави, визначений в ухвалі суду від 19.04.2021 є достатнім для забезпечення належної поведінки обвинуваченого.

Дослідивши клопотання обвинуваченого, а також матеріали кримінального провадження, суд дійшов таких висновків.

09.03.2018 ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 у відношенні ОСОБА_3 у даному кримінальному провадженні застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 500 000,00 грн.

12.03.2018 ОСОБА_7 на підставі вищезазначеної ухвали слідчого судді на депозитний рахунок ТУ ДСА в Харківській області внесена сума застави в розмірі 500 000,00 грн.

19.04.2021 ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_3 зменшено розмір раніше визначеного ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 09.03.2018 запобіжного заходу у виді застави до 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 158 900,00 грн. Суму застави в розмірі 341 100,00 грн повернуто заставодавцю.

У відповідності до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Обираючи запобіжний захід відносно ОСОБА_8 слідчий суддя посилався на доведеність існування ризиків переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі або документи у кримінальному провадженні, у тому числі через свої зв`язки у правоохоронних органах. Також слідчим суддею враховано, що обвинувачений після переатестації продовжив працювати в оновленій поліції, а дії, у вчиненні яких він на той час підозрювався можуть підривати суспільну довіру до правоохоронних органів.

Так, згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням окрім обставин кримінального правопорушення, ще й майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. У цій справі, посилаючись на пункт 3 статті 5 Конвенції, заявник стверджував, що сума застави у його справі була необґрунтовано високою та не враховувала конкретні обставини й умови його особистого життя. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.

Крім цього, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, суд повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Також суд враховує, що на даний час кримінальне провадження перебуває на стадії судового розгляду, всі докази у кримінальному провадженні вже зібрані, письмові докази долучені до матеріалів судової справи, а тому ризики, що обвинувачений може знищити, сховати чи спотворити будь?яку із речей чи документів у кримінальному провадженні перестали існувати.

Даними про особу обвинуваченого встановлено, що він має постійне місце проживання та реєстрації, яке протягом судового провадження не змінював, розлучений, має на утриманні неповнолітню доньку, матір похилого віку, яка потребує догляду та лікування тобто має стійкі соціальні зв`язки.

Дослідженням матеріалів судової справи встановлено, що обвинувачений ОСОБА_3 впродовж у судові засідання за викликом суду з`являється, неявок без поважних причин не допускає, навпаки бере активну участь у судовому розгляді, інформація про те, що ОСОБА_3 робив спроби виїхати за межі України чи іншим чином переховуватись від суду матеріали кримінального провадження не містять тобто порушення своїх процесуальних обов`язків під час перебування кримінального провадженні на розгляді у суді не допускав, що свідчить про належну процесуальну поведінку обвинуваченого та зменшення ризику переховування від суду.

Також суд враховує, що відповідно до витягу із наказу ГУНП в Харківській області № 261 0/с від 25.08.2020 обвинувачений ОСОБА_3 31.08.2020 був звільнений з Національної поліції, тому більше не є службовою особою правоохоронного органу.

Згідно довідки до акту огляду медико?соціальною експертною комісією № 980814 серії 12 ААА, обвинуваченому ОСОБА_3 . З 24.11.2020 встановлено 2 групу інвалідності, що свідчить про суттєве погіршення стану здоров`я обвинуваченого.

Відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно відносно обвинуваченого ОСОБА_3 та його матері ОСОБА_7 вбачається, що вони мають у власності житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з виписками із медичних карт за 2024-2025 рр. відносно ОСОБА_3 вбачається, що обвинувачений має ряд серцевих захворювань.

Скрутне матеріальне становище ОСОБА_3 підтверджується кредитними договорами в АТ «Ідея Банк» та використанням кредитного ліміту та картці АТ «Універсал Банк», заборгованість за якою стягнута у судовому порядку.

Керуючись наведеним, суд враховує дані про особу обвинуваченого ОСОБА_3 , його стан здоров`я та майновий стан, наявність у нього міцних соціальних та сімейних зв`язків, а також його попередню належну процесуальну поведінку у даному кримінальному провадженні, суд вважає, що ризики, передбачені п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України з 19.04.2021, коли судом була зменшена сума застави і станом на дату розгляду даного клопотання обвинуваченого суттєво зменшились, а тому клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про зменшення розміру застави підлягає частковому задоволенню шляхом зменшення раніше визначеного розміру застави до 35 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Суд вважає, що саме визначення застави у такому розмірі забезпечить подальшу належну процесуальну поведінку обвинуваченого у даному кримінальному провадженні сприятиме забезпеченню справедливого балансу інтересів особи обвинуваченого ОСОБА_3 та суспільства.

На підставі вищевикладеного, ст.ст. 2, 202, 331, 369?372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про зменшення розміру застави задовольнити частково.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у виді застави у розмірі 158 900 (сто п`ятдесят вісім тисяч дев`ятсот) гривень 00 копійок, змінити в частині розміру застави, а саме, зменшити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 35 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в сумі становить 105 980 (сто п`ять тисяч дев`ятсот вісімдесят) гривень 00 копійок.

Суму застави, в розмірі 52920 (п`ятдесят дві тисячі дев`ятсот двадцять) гривень 00 копійок, внесену на підставі квитанції №0.0.983354392.1 від 12.03.2018 АТ КБ «Приватбанк», повернути заставодавцю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1