Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/252/25 Головуючий у суді І-ї інстанції >
Справа № 404/3884/25 Доповідач в колегії апеляційного суду
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.06.2025 року м. Кропивницький

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі ОСОБА_5 ,

за участі прокурора ОСОБА_6 ,

захисника-адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Фортечного районного суду м. Кропивницького від 09 травня 2025 року, в кримінальному провадженні, внесеного 22 жовтня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002692, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, якою стосовно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, громадянина України, не одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України, такий що не має судимостей,

застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту,

ВСТАНОВИЛА:

З представлених матеріалів кримінального провадження вбачається, що за клопотанням старшого слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 від 08 травня 2025 року, погодженого із прокурором Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_11 про застосування підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ухвалою слідчого судді Фортечного районного суду м. Кропивницького від 09 травня 2025 року частково задоволено клопотання старшого слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 , до підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, на строк до 06.07.2025 року.

Рішення слідчого судді мотивовано наявністю обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України, який відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна.

Однак вказано, що в клопотанні не зазначено переконливих доводів та не долучено беззастережних доказів недостатності застосування менш суворих заходів для запобігання вказаному ризику, оскільки в матеріалах провадження відсутні докази ухилення підозрюваного від органу досудового розслідування, а також докази, які б свідчили що ОСОБА_8 може впливати на свідків та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

При таких обставинах та характеризуючих даних, слідчий суддя дійшов до висновку про відсутність підстав вважати, що ОСОБА_8 перебуваючи на свободі буде ухилятись від слідства, суду та виконання процесуальних обов`язків, а також перешкоджати встановленню істини у справі чи продовжувати злочинну діяльність, разом з цим вирішив, що застосування такого виду запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт є достатнім для виконання ОСОБА_8 процесуальних обов`язків та попередження ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

В апеляційній скарзі прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді як незаконну та необґрунтовану, постановити нову ухвалу, згідно якої застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Зокрема зазначає про те, що під час розгляду клопотання, слідчим суддею, в порушення вимог ст. 177 КПК України не враховано, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до десяти років з конфіскацією майна.

Окрім того, слідчим суддею не враховано те, що у ОСОБА_8 проведено оперативну закупку та придбано особливо небезпечну психотропну речовину, а в подальшому в ході обшуку вилучено 13 зіп-пакетів з аналогічною речовиною.

Також, прокурор в своїй апеляційній скарзі вказує про те, що перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_8 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни їхніх показань, а також може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою є недопустимим, оскільки не зможе забезпечити його належної процесуальної поведінки та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Заслухавши доповідача, в дебатах думку прокурора, який повністю підтримав свою апеляційну скаргу та просив суд її задовольнити, підозрюваного ОСОБА_12 та його захисника-адвоката ОСОБА_7 , які заперечували проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши представлені матеріали кримінального провадження та зваживши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню за таких підстав.

З представлених матеріалів кримінального провадження вбачається, що у провадженні Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області перебувають матеріали досудового розслідування по кримінальному провадженні за № 0002692 від 22.10.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

08 травня 2025 року ОСОБА_12 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

ОСОБА_12 підозрюється у вчиненні незаконного придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, з метою збуту, та незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини, вчиненого повторно, тобто за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Згідно п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Положеннями ст.183 КПК України регламентовано, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризиками, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

В даному випадку, фактичні обставини справи, характер, спосіб дій ОСОБА_8 та обсяг здобутих під час досудового розслідування доказів, свідчать про те, що ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного, тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, а тому з урахуванням серйозності висунутої проти нього підозри, що свідчить про його суспільну небезпеку, як особи та тяжкість покарання, що загрожує у разі доведеності його винуватості у вчиненні даного кримінального правопорушення, можливість впливу на свідків, дає колегії суддів достатньо підстав з певною вірогідністю стверджувати, що ОСОБА_8 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та продовжити вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Крім того, у судове засідання Кропивницького апеляційного суду підозрюваний ОСОБА_8 будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги прокурора не з`явився.

У зв`язку з цим, ухвалою Кропивницького районного суду від 26 травня 2025 року було здійснено привід підозрюваного ОСОБА_8 до Кропивницького апеляційного суду для участі у розгляді апеляційної скарги прокурора.

Окрім того, необхідно врахувати те, що підозрюваний ОСОБА_8 знаходячись під домашнім арештом може продовжувати злочинну діяльність щодо вчинення інших кримінальних правопорушень чи продовження вчинення кримінального правопорушення у якому він підозрюється.

Також, колегія суддів, враховує, що з 2009 року ОСОБА_8 перебуває на обліку у лікаря нарколога з приводу вживання опіоїдів, а зараз перебуває на замісній метадоновій терапії, у зв`язку з чим перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом, підозрюваний ОСОБА_8 може порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки та може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року, суд приходить до переконання, що враховуючи: характер кримінального правопорушення, його тяжкість, обізнаність підозрюваного про коло свідків у справі, резонанс справи є всі підстави для висновку, що в даному випадку суспільний інтерес перевалює над презумпцією невинуватості і виправдовує такий спосіб втручання в особисту свободу особи, як застосування тримання під вартою.

Рішенням ЄСПЛ у справі « Воляник проти України» від 02 жовтня 2014 року зазначено, що допустимими для взяття й утримання особи під вартою є наявність таких загроз як: перешкоджання розслідуванню, вплив на свідків та інших осіб, ухилення від слідства та суду або повторне вчинення злочину.

Згідно п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 25.04.2003 року «Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання та досудового слідства» запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обирається за наявності підстав вважати, що інші запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним, обвинуваченим процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України і його належної поведінки.

Аналізуючи викладене в сукупності та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що слідчий суддя районного суду під час розгляду клопотання слідчого не врахував наявність вищевказаних реальних ризиків та обґрунтованих підстав, дійшов до помилкового та передчасного висновку, про можливість застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: с) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчинення нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

При цьому колегія суддів, оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_8 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя та неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного ОСОБА_8 під вартою.

Окрім того, в судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_8 сам факт вилучених у нього 13 зіп-пакетів з особливо небезпечною психотропною речовиною не оспорював, зазначаючи при цьому, що це для власного споживання.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла до переконливого висновку, що слідчий суддя районного суду необґрунтовано задовольнив частково клопотання старшого слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 від про застосування підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст. 176 КПК України, в тому числі цілодобовий домашній арешт, не зможе запобігти встановленим ризикам, зазначеним в п.п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст.182, 183, 184, 197, 309, 370 - 372, 376, 419, 422, 424 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_9 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Фортечного районного суду м. Кропивницького від 09 травня 2025 року в кримінальному провадженні № 0002692 від 22 жовтня 2024 року стосовно підозрюваного ОСОБА_8 - скасувати.

Клопотання старшого слідчого СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_10 від 08 травня 2025 року про застосування підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 28 днів, а саме з 11.45 год. 09 червня 2025 року до 11.45 год. 06 липня 2025 року, тобто в межах строків досудового розслідування.

Строк дії ухвали закінчується о 11.45 год. 06 липня 2025 року.

ОСОБА_8 взяти під варту в залі суду.

Визначити ОСОБА_8 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює 242240 грн., яка може бути внесена на депозитний рахунок Кропивницького апеляційного суду UA0086310, ; МФО: 820172; банк отримувача: Держказначейська Служба України м. Київ.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_8 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного ОСОБА_8 :

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- утримуватись від спілкування із свідками по кримінальному провадженню;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання слідчому паспорт громадянина України та у разі наявності закордонний паспорт.

Попередити підозрюваного ОСОБА_8 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала Кропивницького апеляційного суду є остаточною та оскарженню касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4