Справа №197/643/25
провадження №1-кп/197/47/25
ШИРОКІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про призначення до судового розгляду

23 липня 2025 року

приміщення суду за адресою: вул. Соборна, 86, с-ще Широке, 53700

Широківський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_2 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000178 від 01.05.2025 року, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Широке Широківського району Дніпропетровської області, громадянина України, з неповною середньою освітою, не працюючого, не одруженого, раніше неодноразово судимого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185 ч.4, 263 чч.1, 2 КК України,

встановив:

З Широківського відділу Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області до суду надійшов обвинувальний акт від 24.06.2025 і реєстр матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000178 від 01.05.2025 року, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185 ч.4, 263 чч.1, 2 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, оскільки вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог ст.291 КПК України, підстав для закриття кримінального провадження, внесення подання про визначення підсудності не має. При цьому підтримав своє клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вважає, що існують ризики переховування обвинуваченого від суду та вчинення ним інших кримінальних правопорушень.

Обвинувачений ОСОБА_5 у підготовчому судовому засіданні, в режимі відеоконференції з приміщення Державної установи «Дніпровська виправна колонія (№89)», проти призначення кримінального провадження до судового розгляду, а також проти клопотання прокурора про продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не заперечував.

Потерпілий ОСОБА_6 до підготовчого судового засідання не прибув, надавши заяву про судовий розгляд провадження без його участі.

Заслухавши прокурора та обвинуваченого, а також вивчивши обвинувальний акт, суд зазначає про таке.

Під час підготовчого судового засідання судом встановлено, що дане кримінальне провадження підсудне Широківському районному суду Дніпропетровської області, підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження не має, обвинувальний акт складено відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства.

Таким чином, підстави для прийняття рішень, передбачених пп.1-4, 6 ч.3 ст.314 КПК України, відсутні.

Щодо клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд виходить з наступного.

В ході досудового розслідування ОСОБА_5 на підставі ухвали слідчого судді Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.05.2025 року був обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 27.07.2025 року.

Відповідно до вимог ч.2 ст.331 КПК України вирішення судом питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Порядок продовження строку тримання під вартою врегульовано ст.199 КПК України.

Так, відповідно до ч.3 ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

У рішенні Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017 зазначено, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від суду, вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Частиною 1 статті 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частина 2 ст.183 КПК України зазначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, зокрема, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Стаття 17 Закону України №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає застосування судами Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики як джерела права, а стаття 18 цього Закону визначає порядок посилання на Конвенцію та практику Суду.

В частині 5 статті 9 КПК України передбачено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність тримання особи під вартою є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за яке передбачене покарання від п`яти до восьми років позбавлення волі. Судом беруться до уваги також встановлені слідчим суддею обставини. Так, обвинувачений не одружений, неповнолітніх дітей, утриманців не має, раніше неодноразово судимий, не працює. Таким чином, обвинувачений не має стійких соціальних зв`язків, а тому, розуміючи можливість призначення суворого покарання, може переховуватись від суду та/або вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що перебуваючи на волі, обвинувачений може переховуватися від суду, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення.

При цьому суд зазначає, що тримання обвинуваченого під вартою з урахуванням тривалості не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу та не суперечить позиції ЄСПЛ у справі Самойлович проти України (Samoylovichv. Ukraine, заява №28969/04, від 16.05.2013 року), яка полягає в тому, що «у випадку особливої тривалості тримання під вартою особи, підстави для цього повинні бути виключно серйозними».

Отже, сукупність встановлених обставин є достатнім для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не зможе запобігти ризикам переховуватися від суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення, а тому прокурором доведені обставини, які виправдовують продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з урахуванням вимог п.5 ч.2 ст.183 КПК України терміном на 60 днів.

При цьому суд, з урахуванням ухвали слідчого судді Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.05.2025 року, вважає можливим залишити визначений обвинуваченому альтернативний запобіжний захід у виді застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 121120 (сто двадцять одну тисячу сто двадцять) гривень.

Отже, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, з`ясувавши необхідність проведення судового розгляду у відкритому судовому засіданні, з`ясувавши питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, вчинивши всі необхідні дії, суд приходить до висновку, що підготовче судове засідання є закінченим, тому є всі підстави для призначення судового розгляду за даним кримінальним провадженням.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 199, 314-317, 392, 395 КПК України, суд

постановив:

Закінчити підготовче провадження та призначити судовий розгляд за кримінальним провадженням №1-кп/197/47/25 (ЄУН 197/643/25) відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.185 ч.4, 263 чч.1, 2 КК України, на 11 годину 40 хвилин 01 серпня 2025 року.

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово, у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Широківського районного суду Дніпропетровської області.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Дніпровська виправна колонія (№89)» до 20 вересня 2025 року включно, з визначеним за ухвалою слідчого судді Інгулецького районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.05.2025 року альтернативним запобіжним заходом у виді застави в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 121120 (сто двадцять одну тисячу сто двадцять) гривень.

Копію ухвали надіслати начальнику Державної установи «Дніпровська виправна колонія (№89)» - для її виконання в частині тримання обвинуваченого під вартою.

Для участі у судовому розгляді викликати учасників кримінального провадження, участь яких є обов`язковою.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення, в іншій частині - оскарженню не підлягає.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

С у д д я: ОСОБА_2