Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/3136/25
Провадження № 1-кс/279/696/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2025 року м. Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань з №0000113 від 21 травня 2025 року, за ознакам кримінального проступку, передбаченого ч.І ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

22 травня 2025 року старший дізнавач сектору дізнання Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за з №0000113 від 21 травня 2025 року за ознакам кримінального проступку, передбаченого ч.І ст. 309 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що 21.05.2025 до Коростенського РУП надійшло повідомлення працівників УПП про те, що на 160 км. автодороги сполученням Київ-Ковель, неподалік с. Клочеве Коростенського район зупинено автомобіль марки «Merscedes-Benz», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , який при собі зберігав без мети збуту паперовий згорток з речовиною схожою до наркотичної.

21.05.2025р СД Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000113 від 21.01.2025 року за ознакам кримінального проступку, передбаченого ч.І ст. 309 КК України.

21.05.2025 року в період часу з 09 год. 15 хв. по 09 год. 26 хв. було проведено огляд місця події на території стаціонарного посту патрульної поліції, що розташований на 160 км автодороги сполученням Київ-Ковель, неподалік с. Клочеве Коростенського району, де під час проведення якого у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено паперовий згорток з зеленою подрібненою рослинною масою, яку поміщено до спец-пакету CRI 1263658 та змив з поверхні згортку.

Вилучені предмети визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні та відповідають визначеним у ст. 98 КПК України критеріям, мають істотне значення для проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, оскільки можуть зберігати на собі сліди скоєного кримінального правопорушення, потребують проведення відповідних судових експертиз, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 22.05.2025 року розгляд клопотання переданий слідчому судді ОСОБА_1 та з урахуванням положень ч.1 ст.172 КПК України призначений на 16:50 годин 22.05.2025 року.

Про дату, час та місце розгляду клопотання учасники провадження повідомлені належним чином. У судове засідання власник майна, дізнавач та прокурор не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду справи не надали.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором. У силу ч.1 ст.40-1 КПК УКраїни дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого.

Частиною 5 ст.171 КПК України встановлено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Частиною 1 ст.172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна здійснюється під час огляду, обшуку. Згідно ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використовувалися як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Згідно з абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Згідно положень ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчим суддею встановлено, що 21.05.2025 до Коростенського РУП надійшло повідомлення працівників УПП про те, що на 160 км. автодороги сполученням Київ-Ковель, неподалік с. Клочеве Коростенського району зупинено автомобіль марки «Merscedes-Benz», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , який при собі зберігав без мети збуту паперовий згорток з речовиною схожою до наркотичної.

21.05.2025р СД Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000113 від 21.01.2025 року за ознакам кримінального проступку, передбаченого ч.І ст. 309 КК України.

21.05.2025 року під час проведення огляду місця події на території стаціонарного посту патрульної поліції, що розташований на 160 км автодороги сполученням Київ-Ковель неподалік с. Клочеве Коростенського району у ОСОБА_5 на підставі його письмової заяви від 21.05.2025 про добровільний огляд його особистих речей було виявлено та вилучено паперовий згорток з зеленою подрібненою рослинною масою, яку поміщено до спец-пакету CRI 1263658 та змив з поверхні згортку.

Згідно з постановою старшого дізнавача СД Коростенського РУП в Житомирській області від 21.05.2025 року паперовий згорток із зеленою подрібненою рослинною масою, яку поміщено до спец-пакету CRI 1263658 та змив з поверхні згортку визнані речовими доказами.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб..

Слідчим суддею встановлено, що частина майна, на яке слідчий просить накласти арешт, а саме паперовий згорток з зеленою подрібненою рослинною масою, яку поміщено до спец-пакету CRI 1263658, може бути предметом злочинного посягання та використано як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження за ч.1 ст.309 КК України.

Змиви, які зафіксовані як матеріальні об`єкти, створені безпосередньо органом досудового розслідування, вони не належать іншій фізичній чи юридичній особі, яка, в разі не накладення на них арешту, може заявити про свої права та таке майно.

Слідчим суддею враховано, що метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів, а завданням - запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Разом з тим, клопотання не містить обґрунтування мети накладення арешту на змив з поверхні згортку та існування ризиків їх зникнення або знищення, пошкодження чи псування, оскільки такі об`єкти були створені органом досудового розслідування, перебувають у його володінні. При цьому доказів подання до органу досудового розслідчення клопотань власника про їх витребування дізнавачем не надано. Законом не передбачено обов`язку накладення арешту на всі речі, предмети чи майно, що визнані речовими доказами.

З врахуванням наведеного слідчий суддя дійшов висновку, що стороною обвинувачення доведено, що вилучений під огляду місця події паперовий згорток з зеленою подрібненою рослинною масою, яку поміщено до спец-пакету CRI 1263658, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, існує розумна підозра вважати, що це майно є доказом кримінального проступку, отже, наявні достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню.

Враховуючи викладене, клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, погоджене прокурором Коростенської окружної прокуратури, є обґрунтованим, поданим з дотримання строку, передбаченого ст.171 КПК України, отже, підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 131-132, 170-173, 309, 392 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_7 , задовольнити частково.

Накласти арешт на майно у формі позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування, а саме на паперовий згорток з зеленою подрібненою рослинною масою, яку поміщено до спец-пакету CRI 1263658, що був вилучений під час огляду місця події 21.05.2025.

У решті клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_8