ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/152/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" січня 2025 р. Слідчий суддя Дарницького районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Києві, клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні №0000082 відносно: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

10.01.2025 року прокурор Дарницької окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні №0000082.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що в провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП в м.Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000082 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що ОСОБА_4 за невстановлених досудовим розслідуванням обставин придбав у невстановлені досудовим слідством особи три тротилові шашки, усвідомлюючи при цьому, що вони є вибуховими речовинами та не маючи відповідного дозволу на вказане придбання.

У подальшому ОСОБА_4 за невстановлених досудовим слідством обставин приніс в адресу свого проживання, а саме: АДРЕСА_2 придбані ним раніше три тротилові шашки та зберігав їх протягом невстановленого досудовим слідством часу, не маючи передбаченого законом дозволу на зберігання відповідних вибухових пристроїв.

Надалі, 29.04.2015 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від 28.04.2015 проведено обшук за адресою проживання ОСОБА_4 а саме: АДРЕСА_1 у ході якого виявлено та вилучено три тротилові шашки вагою 400 гр. кожна.

Згідно висновку експерта Науково-дослідного експертно- криміналістичного центру при ГУ МВС України в м. Києві № 297ХС від 29.04.2015 три тротилові шашки вилучені під час проведення вищевказаного обшуку за адресою проживання ОСОБА_4 є бризантна вибухова речовина тротил.

30.04.2015 ОСОБА_4 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 ККУ.

30.04.2015 до ОСОБА_4 Печерським районним судом м. Києва обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 2 місяці та визначено запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 300 мінімальних заробітних плат, що становить 365 440 грн.

Згідно інформації відділу забезпечення досудового слідства СБ України №23/473 від 07.02.2015 на підставі довідки Печерського районного суду м. Києва від 06.05.2015 вих №50 про внесення застави, підозрюваний ОСОБА_4 , 06.05.2015 року звільнений з під варти.

20.05.2015 ОСОБА_4 оголошено в розшук.

Окрім того, ОСОБА_4 заборонено виїзд за межі території України, оскільки у державній прикордонній службі України знаходилося на виконанні доручення Головного управління СБ України у м. Києві, та Київській області про існування обмежень процесуального характеру щодо підозрюваного ОСОБА_4 .

За інформацією підозрюваний ОСОБА_4 знаходиться на тимчасово анексованій Російською Федерацією території -АР Крим.

Вказане підтверджується відповіддю на доручення слідчого відділу з Управління ЗНД СБ України у м. Києві та Київській області № 51/9/1-46346 від 20.05.2015.

03.06.2024 слідчим суддею Дарницького районного суду в місті Києві в рамках вказаного кримінального провадження надано дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного ОСОБА_4 для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З урахуванням викладених вище обставин та відповідно до положень ч. 8 ст. 182 КПК України прокурор вважає, що наявні підстави для стягнення в дохід держави сплаченої застави в розмірі 365 440 грн., оскільки підозрюваний ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, не повідомив про зміну місця свого проживання, тобто порушив свої обов`язки, а також обов`язки підозрюваного відповідно до ч. 7 ст. 42 КПК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , порушив покладені на нього ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 30.04.2015 року обов`язки, прокурор просить суд задовольнити дане клопотання та звернути заставу, внесену в інтересах ОСОБА_4 , у розмірі 365 440 грн. 00 копійок в дохід держави для перерахування їх на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

Прокурор направив на адресу суду заяву, в якій просив суд розглядати клопотання без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі, просив задовольнити, з підстав викладених у ньому.

Відповідно до ч.9 ст.182 КПК України неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання.

Дослідивши клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що подане клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.176 КПК України застава є одним із запобіжних заходів.

Згідно з ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч.8 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Таким чином, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава, слідчий суддя вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.

Судом встановлено, що в провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП в м.Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000082 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

30.04.2015 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, у даному кримінальному провадженні.

В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколом обшуку, протоколом огляду, висновками експерта, протоколом допиту підозрюваного, допиту свідків, речовими доказами, іншими доказами в їх сукупності.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

30.04.2015 ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 27.06.2015 включно та визначено альтернативний запобіжний захід - заставу, у розмірі 300 мінімальних заробітних плат, що становить 365 440 грн. у національній грошовій одиниці.

Згідно з вказаною ухвалою на підозрюваного, у разі внесення застави, покладено обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до визначеної службової особи - слідчого, із встановленою періодичністю, не відлучатися із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, свій паспорт для виїзду за кордон та у разі наявності, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, утриматися від спілкування зі свідками в кримінальному провадженні.

В подальшому, 06.05.2015 за ОСОБА_4 внесено заставу.

Згідно з вимогами абз.3 ч.4 ст.202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Разом з тим, підозрюваний ОСОБА_4 після звільнення з-під варти не виконав обов`язки, покладені на нього ухвалою слідчого судді, у зв`язку з чим постановою слідчого від 20.05.2015 підозрюваного ОСОБА_4 оголошено у розшук із зупиненням досудового розслідування, оскільки останній на виклики слідчого не прибував та переховується від органу досудового розслідування.

Порядок, умови застосування застави та наслідки їх невиконання визначені ст.182 КПК, що дає підстави заставодавцю передбачати (спрогнозувати) можливі ризики та прийняти рішення щодо внесення застави, а саме нею передбачено, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Отже, у ст.182 КПК України закріплюється принцип добросовісності, який як загальноправовий принцип, передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

Добросовісність при реалізації прав включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (позиція, викладена у постанові ВС від 08 травня 2018 року у справі №910/1873/17).

При цьому, також в ст.182 КПК України передбачається наслідок порушення принципу добросовісності з боку особи щодо запобіжного заходу, а саме - це звернення застави в дохід держави, позаяк заборона зловживання процесуальними правами є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала ВС від 30 травня 2018 року у справі №676/7346/15-к).

Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ВС від 09 квітня 2019 у справі № 306/1602/16-к).

Внесення за підозрюваного застави іншою особою (заставодавцем) є її добровільним рішенням і свідомими цілеспрямованими діями та згодою нести майнову відповідальність в межах розміру застави за негативну (протиправну) процесуальну поведінку підозрюваного. При цьому, на відміну від особистої поруки при застосуванні застави не передбачається особиста присутність заставодавця при процедурі її застосування та не вимагається складення окремого письмового документу від заставодавця перед внесенням грошових коштів як застави.

Таким чином, враховуючи вище викладене та порушення ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні підстави для звернення застави в дохід держави, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання про зарахування застави на конкретний рахунок Державного бюджету України, суд зазначає наступне.

24 лютого 2022 року рф розпочала широкомасштабне вторгнення в Україну по всій довжині спільного кордону, від Луганська до Чернігова, а також із території Білорусі й окупованого Криму.

У зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Верховною Радою України (Закон України №2102-IX від 24.02.2022), в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який триває до теперішнього часу.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно зі ст.1 Закону України "Про оборону України" оборона України - система політичних, економічних, соціальних, воєнних, наукових, науково-технічних, інформаційних, правових, організаційних, інших заходів держави щодо підготовки до збройного захисту та її захист у разі збройної агресії або збройного конфлікту.

Відповідно до ст.13 цього Закону визначено, що міністерства, центральні та інші органи виконавчої влади у взаємодії з Міністерством оборони України у межах своїх повноважень організовують і забезпечують виконання законодавства у сфері оборони, сприяють Збройним Силам України у виконанні ними завдань, здійснюють їх належне забезпечення за напрямами діяльності.

Статтею 18 Закону України "Про оборону України" визначено, що територіальна оборона України організовується та здійснюється відповідно до Закону України "Про основи національного спротиву" з урахуванням особливостей, визначених законодавством про оборону, мобілізацію та правовий режим воєнного стану.

Згідно з визначеннями, наведеними у статті 1 Закону України "Про основи національного спротиву", національний спротив - це комплекс заходів, які організовуються та здійснюються з метою сприяння обороні України шляхом максимально широкого залучення громадян України до дій, спрямованих на забезпечення воєнної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності держави, стримування і відсіч агресії та завдання противнику неприйнятних втрат, з огляду на які він буде змушений припинити збройну агресію проти України.

Відповідно до ст.1 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" мобілізація - комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а Збройних Сил України, інших військових формувань, Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - на організацію і штати воєнного часу. Мобілізація може бути загальною або частковою.

24 лютого 2022 року Національний банк України ухвалив рішення відкрити спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України. Таке рішення ухвалене у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, збройною агресією рф та небезпекою для державної незалежності України, її територіальної цілісності. Реквізити офіційного спеціального рахунку, зазначені на офіційному веб-сайті Національного банку України (https://bank.gov.ua/ua/news/all/natsionalniy-bank-vidkriv-spetsrahunok-dlya-zboru-koshtiv-na-potrebi-armiyi): UA0992708.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Внаслідок воєнних дій знищується інфраструктура України, наносяться ракетні та бомбові удари по воєнних та цивільних об`єктах, відбулася окупація частин території України, зруйновано населенні пункти та гинуть люди, в тому числі цивільне населення. Оскільки діяльність Збройних Сил України спрямована на подолання збройної агресії, вони потребують негайної допомоги, в тому числі фінансової.

У статті 17 Конституції України прямо зазначено, що захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної та інформаційної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу. Оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності покладаються на Збройні Сили України.

З огляду на вищевикладене, зважаючи на необхідність підтримання обороноздатності української армії з метою негайного надання відсічі збройній агресії та сприяння обороні України шляхом максимально широкого залучення громадян України/грошових коштів для забезпечення воєнної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності держави, стримування і відсічі агресії, слідчий суддя вважає за необхідне звернувши заставу в дохід держави спрямувати її на потреби Збройних Сил України, перерахувавши на офіційний спеціальний рахунок Національного банку України, відкритий для цих цілей.

Разом з тим, відповідно до положень ч. 10 ст. 182 КПК України передбачено, що у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Однак, питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого запобіжного заходу прокурором у клопотанні не порушується, а також приймаючи до уваги, що підозрюваний на даний час перебуває у розшуку, надано дозвіл на його затримання з метою приводу для розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу на тримання під вартою, тому слідчий суддя не вбачає необхідності у вирішенні в рамках розгляду вказаного клопотання питання про зміну підозрюваному запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст.176-178, 182, 193, 194, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні №0000082 - задовольнити.

Суму застави у розмірі 365 440 /триста шістдесят п`ять тисяч чотириста сорок/ грн. 00 коп., яка була внесена на депозитний рахунок Територіального управління державної судової адміністрації України у м. києві, як заставу за підозрюваного ОСОБА_4 , згідно хвали слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 30.04.2015, звернути в дохід держави, перерахувавши на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України з наступними реквізитами: Національний Банк України, МФО 300001, рахунок № UA0992708, отримувач: Національний Банк України, призначення платежу: на підтримку Збройних Сил України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1