н/п 1-кс/766/6532/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2025 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 2 ХРУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000949 від 11.08.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 2 ХРУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , звернувся до Херсонського міського суду Херсонської області з клопотанням, погодженим прокурором, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №20000949 від 11.08.2025, про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України.

Обґрунтування клопотання.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Викладені обставини щодо суті повідомленого ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення в повній мірі обґрунтовуються отриманими стороною обвинувачення в порядку, визначеному КПК України, доказами. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження ОСОБА_4 підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 3 до 10 років, що відповідно до положень ч. 6 ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів, в тому числі вчинений проти власності, шляхом підпалу, а також зважаючи на те, що з потерпілим наявний конфлікт, що дає обґрунтовані підстави стверджувати про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме того, що підозрюваний може переховуватися від суду з огляду на те, що у разі доведення його вини у вчиненні вказаного кримінального правопорушення йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі строком від 3 до 10 років позбавлення волі.

Також, матеріалами провадження підтверджується наявність ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 може впливати на потерпілого ОСОБА_7 та свідків ОСОБА_8 з метою схиляння їх до зміни наданих ними в ході розслідування показань з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки особисто з ними знайомий, знає їх місцепроживання та проживає в одному будинку, буде мати можливість спілкування з цими учасниками провадження та впливу на них з метою схилення до зміни показань.

Крім цього, необхідно врахувати, що злочин в якому підозрюється ОСОБА_4 пов`язаний із застосуванням загальнонебезпечного способу - підпалу, що у свою чергу свідчіть про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, підозрюваний в подальшому може продовжити свою аналогічну злочинну діяльність відносно потерпілого ОСОБА_7 з огляду на наявність між ними неприязних стосунків, конфлікту, внаслідок якого було вчинене інкриміноване кримінальне правопорушення

Беручи до уваги, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що відносяться відповідно до ст. 12 КК України, до категорії тяжких злочинів, за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 3 до 10 років, враховуючи наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, оскільки усвідомлюючи невідворотність покарання, може ухилятися від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, продовжувати злочинну діяльність, вважає, що застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу саме домашнього арешту в період часу з 21:00 години до 05:00 години, є достатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Позиція сторін у судовому засіданні.

Прокурор підтримав подане клопотання, просив його задовольнити та застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Захисник в судовому засіданні не заперечував проти застосування до його підзахисного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Мотивація суду.

Заслухавши думку учасників розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділом ВП №2 ХРУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000949 від 11.08.2025, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України.

За версією сторони обвинувачення, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , переслідуючи прямий умисел, направлений на умисне знищення чужого майна шляхом підпалу, 10.08.2025 року в період часу з 23:54 до 23:58 годин прибув до місця знаходження транспортного засобу марки "BYD FLYER" д.н. НОМЕР_1 , червоного кольору, котрий був припаркований навпроти під`їзду №5, будинку АДРЕСА_1 , де реалізуючи свій злочинний умисел, за допомогою заздалегідь підготовленої запалювальної суміші та запальничкою, з метою знищення транспортного засобу марки "BYD FLYER" д.н. НОМЕР_1 , червоного кольору, свідомо виконав усі дії, спрямовані на виникнення пожежі шляхом застосування джерела вогню до певних об`єктів, а саме: розлиття заздалегідь заготовленої невідомої суміші горючої речовини із пляшки на капот транспортного засобу та підпалювання її, в результаті чого виникла пожежа зазначеного транспортного засобу марки "BYD FLYER" д.н. НОМЕР_1 , і який внаслідок злочинних дій було знищено, згідно акту про пожежу від 11.08.2025 року виданого ГУ ДСНС України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області. Після скоєння зазначених дій ОСОБА_4 покинув місце вчинення кримінального правопорушення, в результаті чого, заподіяв власнику транспортного засобу марки "BYD FLYER" д.н. НОМЕР_1 , червоного кольору, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріальну шкоду, сума якої встановлюється.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України умисне знищення чужого майна, вчиненого шляхом підпалу.

11.08.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України умисне пошкодження чужого майна, вчиненого шляхом підпалу.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

1.Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 11.08.2025;

2.Протокол огляду місця події від 11.08.2025 за адресою: м.Херсон, вул. Миколи Куліша, буд. 5 в ході якого оглянуто транспортний засіб, який знищено вогнем, виявлено та вилучено: пожежне сміття, кепку, кишеню для тапочок тканинну;

3.Протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 , який розповів, що у квітні 2024 року придбав автомобіль марки BYD Flyer червоного кольору (державний номерний знак НОМЕР_1 , 2006 р.в., універсал, номер кузова НОМЕР_2 , номер двигуна НОМЕР_3 , об`єм двигуна 796 см?), отримавши технічний паспорт ( НОМЕР_4 від 28.08.2014) та договір купівлі-продажу. Автомобіль був придбаний у невідомого чоловіка на ім`я ОСОБА_9 за 1300 доларів США, але не був переоформлений на ім`я потерпілого через відсутність часу. Близько місяця він користувався автомобілем, після чого той зламався (вийшла з ладу коробка передач). Потерпілий залишив авто біля свого під`їзду (буд. №5 на вул. Куліша в м. Херсоні), де воно знаходилося до 11.08.2025. В автомобілі він зберігав технічний паспорт, свій паспорт громадянина України та договір купівлі-продажу. Приблизно на початку року у нього був конфлікт із сусідом ОСОБА_10 , який проживає у кв. АДРЕСА_2 на другому поверсі, щодо користування коморою, яку потерпілий збудував самостійно. 10.08.2025 близько 23:30 матері потерпілого зателефонувала домогоуправитель та повідомила, що пошкоджено врізний замок на дверях комори. Після огляду потерпілий виявив, що двері були відчинені, а замок пошкоджений, проте з комори нічого не зникло. Він полагодив замок і вийшов на вулицю до свого автомобіля, де побачив, що передні праві пасажирські двері відчинені, а на кузові в районі замка є вм`ятини. Документи та інші речі з автомобіля не зникли. Поряд з автомобілем потерпілий виявив жіночу чорну бейсболку, порожню пляшку з-під горілки та червоний килимок з автомобіля, але не надав цьому значення і пішов додому. Акумуляторну батарею він зняв раніше, 08.08.2025, для зарядки, тому сигналізація не працювала. 11.08.2025 близько 01:23 йому зателефонували з невідомого номера і повідомили, що його автомобіль горить. Потерпілий вибіг на вулицю, де побачив, що авто вже догорає, а поруч перебувають пожежники та поліцейські. В автомобілі не було горючих матеріалів чи слідів тютюнопаління. Газове обладнання, встановлене на авто, було в робочому стані.Протокол допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (сусід, заявник), який під час допиту пояснив, що 11.08.2025 близько 01:00, відпочиваючи, почув, як хтось ходить у дворі. Приблизно через 5 хвилин він побачив у вікні червоне сяйво. Побачивши, що у дворі горить автомобіль сусіда, він викликав працівників поліції та ДСНС.

4.Протоколом огляду житла ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_3 в ході якого виявлено та вилучено: 2 шорт з нашаруванням невідомої речовини;

5.Акту ДСНС про причину пожежі - підпал;

6.Повідомленням про підозру ОСОБА_4 ;

7.Протоколом допиту підозрюваного, який розповів про обставини вчиненого злочину;

8.іншими матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Ці дані здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочинів вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

У клопотанні зазначено ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: що підозрюваний може: переховуватися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення, впливати на свідків та потерпілого.

Щодо ризиків, зазначених у клопотанні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Згідно ч. 2 ст. 194 КК України передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років.

Отже, відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 194 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 є тяжким злочином, що дає підстави вважати, що підозрюваний з метою ухилення від кримінального покарання може переховуватися від органів досудового слідства та суду, тому існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також прокурором у судовому засіданні доведено, що існує ризик, передбачений пунктом 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик незаконного впливу ОСОБА_4 на потерпілого та свідків. При цьому слідчий суддя враховує, що за змістом ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, а відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. Тобто ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ризику впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. За таких умов слідчий суддя доходить висновку про достатню вірогідність ризику впливу на потерпілої та свідків, оскільки не будучи обмеженим у вільному спілкуванні з вказаними особами, ОСОБА_4 може здійснювати на них вплив з метою спонукання їх до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

На переконання слідчого судді наявність підозри та застосовування будь-якого іншого запобіжного заходу вже є стримуючим фактором від вчинення правопорушень і належної процесуальної поведінки особи.

Належного обґрунтування та конкретизації ризику, передбаченого п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, подане клопотання не містить та прокурором не доведено в судовому засіданні.

Метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до обвинуваченого повинен бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу відповідно до положень ст. 178 КПК України слідчий суддя враховує встановлені обставини та вагомість наявних доказів, якими вони обґрунтовуються, а саме: ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення; в разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років. Також слідчим суддею враховуються: вік та стан здоров`я підозрюваного ОСОБА_4 , який народився у 1983 році, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, інвалідність не встановлювалась, відомості про потребу у лікуванні відсутні. Також суддею враховуються міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, а саме: ОСОБА_4 має місце реєстрації та місце постійного проживання ( АДРЕСА_3 ), має вищу освіту, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей 2010 та 2018 року народження, офіційно працевлаштований - перебуває на посаді директора ПП «Журавушка» та керівника «Смартлаб», раніше не судимий.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира за адресою: АДРЕСА_3 на праві власності належить ОСОБА_11 , яка відповідно до актового запису про народження № 736 є матір`ю ОСОБА_4 , свідоцтво про народження серії НОМЕР_5 .

Від останньої надійшла письмова згода на відбування ОСОБА_4 домашнього арешту за вказаною адресою.

Згідно ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини 1 ст. 194 КПК України, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої ст. 194 КПК України цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, з огляду на конкретні, наведені вище, обставини кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що прокурор не довів недостатності застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт, а тому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який відповідно до ст. 181 КПК України полягає в забороні підозрюваному залишати житло в певний період доби, забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти ризикам в межах строку досудового слідства.

Згідно ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, а також виконувати обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, та відповідають меті досягнення дієвості кримінального провадження.

Згідно ч.7 ст.194 КПК України обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців.

Керуючись ст.ст.132,176-179, 184, 193-194,196 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_4 , залишати житло розташоване за адресою: АДРЕСА_3 , у певний час доби, а саме з 21:00 години до 05:00 години, строком до 11.10.2025 року в межах строку досудового розслідування, без застосування електронного засобу контролю, зобов`язавши його прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду.

Покласти на ОСОБА_4 , 20.08.1983 наступні обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого.

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

- утриматися від спілкування з потерпілим та свідками у кримінальному провадженні.

Повідомити підозрюваного про те, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення.

Роз`яснити, що згідно ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1