УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2025 року

м. Київ

справа № 619/5542/23

провадження № 51-2656впс25

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду

у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Харківського апеляційного суду про направлення кримінального провадження № 619/5542/23 щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 153 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційною скаргою останнього на вирок Дергачівського районного суду Харківської області від 12 лютого 2025 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло зазначене подання Харківського апеляційного суду, яке мотивовано тим, що в результаті проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного перегляду вироку Дергачівського районного суду Харківської області від 12 лютого 2025 року, оскільки із семи суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду, шестеро не можуть брати участь у розгляді цього кримінального провадження через неможливість повторної участі та задоволення самовідводів, а ще одна суддя до 25 липня 2025 року буде відсутня на робочому місці через відрядження та використання днів відпочинку.

Учасники судового провадження повідомлялися про час та місце розгляду подання, однак в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду подання на іншу дату не надійшло.

Перевіривши наведені у поданні доводи, вивчивши матеріали провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК, колегія суддів вважає, що подання Харківського апеляційного судуне підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд

до іншого суду, якщо неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відповідно до положень частини 3 зазначеної вище статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Як убачається з наявних у Суду матеріалів провадження, до Харківського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга обвинуваченого ОСОБА_4 на вирок Дергачівського районного суду Харківської області від 12 лютого 2025 року.

Станом на 03 липня 2025 року до судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду входить семеро суддів: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 .

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 липня 2025 року призначення не відбулося у зв`язку з тим, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи, оскільки суддів ОСОБА_8 та ОСОБА_11 виключено із розподілу з підстав«Уже слухав цю справу», суддів ОСОБА_10 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 - «Слухав поєднану справу, яка виключає розгляд поточної (ЄУН 619/4225/23 (1-кс/619/722/23, № провадження 11 - сс/818/1202/23)», суддю ОСОБА_5 - «Зайнятість згідно табелю (Відрядження тривале)», суддю ОСОБА_9 - «Зайнятість згідно табелю (заборона призначення перед «Відпустка 14 і більше днів»)».

Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ.

У рішенні Ради суддів України № 18 від 11 червня 2021 року роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

Суддів ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , згідно з відомостями, відображеними у протоколі щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями, виключено з розподілу у зв`язку з перебуванням у відрядженні та неможливістю розподілу справи перед відпусткою відповідно. Інформації про неможливість ними брати участь у розгляді провадження з підстав, передбачених статтями 75, 76 КПК, Суду не надано. За послідовною практикою Верховного Суду з аналогічних питань, перебування судді у відпустці чи відрядженні, з огляду на положення ст. 34 КПК, не є підставою для виключення цього судді з автоматизованого розподілу та направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, оскільки такі обставини є тимчасовими та не забороняють включенню вказаних суддів для автоматизованого розподілу у дні, коли вони виконують свої професійні обов`язки.

З урахуванням викладеного, враховуючи принципєдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком випадків, що прямо передбачені законом), колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для передачі кримінального провадження щодо ОСОБА_4 на розгляд іншого суду апеляційної інстанції, оскільки Харківським апеляційним судом не вичерпано процесуальних можливостей по формуванню колегії суддів для розгляду вказаного провадження, а тому подання підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст. 34 КПК, Суд

постановив:

Подання Харківського апеляційного суду про направлення кримінального провадження № 619/5542/23 щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 4 ст. 153 КК, за апеляційною скаргою останнього на вирок Дергачівського районного суду Харківської області від 12 лютого 2025 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3