Справа № 308/5249/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2024 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , захисника адвоката ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання захисника ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу у кримінальному проваджені, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000746 від 04.05.2023 року про обвинувачення ОСОБА_6 , та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.369, ч.3 ст.368 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Захисник ОСОБА_7 звернувся в суд з клопотанням про зміну запобіжного заходу у кримінальному проваджені, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000746 від 04.05.2023 року про обвинувачення ОСОБА_6 , та ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.369, ч.3 ст.368 КК України.

В обґрунтування клопотання захисник, посилається на те, що 24.06.2023р. ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду міста Львова було обрано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24 год. 00 хв. 20.08.2023р., із визначенням альтернативи у якості застави у розмірі 214 720 грн. 00 коп., з покладенням на нього додаткових процесуальних обов`язків в порядку ч.5 ст. 194 КПК України. У випадку звільнення ОСОБА_6 з-під варти у зв`язку з внесенням застави, на нього покладаються наступні обов`язки, а саме: 1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою; 2) не відлучатися за межі м. Ужгород Закарпатської області без дозволу слідчого, прокурора або суду: 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи. 4) утримуватися від спілкування із ОСОБА_8 , а також іншими невстановленими на даний час співучасниками вчинення злочину, із свідками сторони обвинувачення, у тому числі свідком ОСОБА_9 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. 26.06.2023р. ОСОБА_6 було звільнено з під варти у зв`язку з внесенням застави іншою особою - заставодавцем грошових коштів у сумі 214 720 грн. 00 коп., а отже застосовано до нього запобіжний захід у вигляді застави. 22.08.2023 Личаківським районним судом міста Львова була постановлена ухвала про відмову у задоволенні клопотання органу процесуального керівництва про продовження строку дії покладених на ОСОБА_6 додаткових процесуальних обов`язків в порядку ч.5 ст. 194 КПК України, а тому починаючи з 24 год. 00 хв. 20.08.2023р. додаткові процесуальні обов`язки на ОСОБА_6 не поширюються, окрім тих, що передбачені ст. 42 КПК України.

На виконання постановленої ухвали слідчого судді Личаківського районного суду міста Львова від 24.06.2023р. ОСОБА_6 передав свій закордонний паспорт для виїзду за кордон територіальному органу ДМС України на відповідальне зберігання. ОСОБА_6 є діючим військовослужбовцем, що входить до складу старшого офіцерського складу Збройних сил України, котрий не тільки в силу вищезгаданого мною Указу Президенту України №64/2022 від 24.02.2022 має брати участь у відсічі збройної агресії, але і через специфіку здобутих ним знань, навичок та вмінь у складі Збройних сил України, не може вільно перетинати державний кордон України під час дії воєнного стану, без додаткового погодження цього питання з керівним складом військового формування, де він проходить військову службу.

Щодо ризику знищення, приховування, або спотворення будь-яких речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Аргументи сторони захисту щодо відсутності ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, є аналогічними тим, котрі були наведені у попередньому розділі, та зводяться до завершення досудового розслідування в межах кримінального провадження та визнання органом досудового слідства та процесуального керівництва зібраних доказів достатніх задля завершення досудового розслідування шляхом складання обвинувального акту та звернення з ним до суду.

Щодо ризику знищення, приховування або спотворення будь-яких речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. 26.12.2023 органом досудового розслідування було складено повідомлення про завершення такого, котре стороною захисту було отримано того ж самого дня шляхом електронної поштової кореспонденції. Зважаючи на завершення досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України, визнання органом слідства, що було узгоджено з органом процесуального керівництва, зібраних доказів достатніх задля складання та направлення обвинувального акту до суду, котрий надійшов 22.03.2024, ризик, передбачений п.2 ч.1 ст. 177 КПК України спростовується власноручно складеними та узгодженими документами органу досудового розслідування.

Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, та ризик перешкоджання кримінальному провадженні іншим чином. Зважаючи, що на стадії підготовчого провадження у розпорядженні суду не перебувають матеріали кримінального провадження, обмежуючись лише обвинувальним актом і реєстром матеріалів досудового розслідування, відсутність будь-якої інформації про дії, заходи та/або наміри ОСОБА_6 на створення перешкод у кримінальному провадженні, та/або наявність ознак замаху ОСОБА_6 на вчинення нового або продовження наявного злочину - відсутні судячи з найменування процесуальних дій та прийнятих процесуальних рішень, котрі згадуються у змісті реєстру матеріалів досудового розслідування.

Щодо ризику незаконного впливу на свідка, іншого обвинуваченого, експерта, спеціаліста, у цьому ж кримінальному провадженні. Спроба незаконно впливати на свідка, іншого обвинуваченого, експерта чи спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні має бути підтверджена належними доказами, у тому числі показами вказаних осіб, які доводять незаконний вплив особи, що здійснюється безпосередньо або через довірених осіб, котрі в матеріалах кримінального провадження не містяться, а отже ризик, передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, в діях та намірах ОСОБА_6 відсутній.

Вважають, що більш м`який запобіжний захід повного мірою може й надалі забезпечувати залежну процесуальну поведінку ОСОБА_6 , що вже було ним доведено на практиці.

На підставі наведеного просить змінити запобіжний захід у виді застави у розмірі 214 720 грн. 00 коп., що застосований щодо ОСОБА_6 ухвалою Личаківського районного суду міста Львова від 24.06.2023 на більш м`який запобіжний захід. Суму застави у розмірі 214 720 грн. 00 коп., яка була внесена ОСОБА_10 , повернути заставодавцю.

Захисник у судовому засіданні підтримав подане клопотання та просив задовольнити таке.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав позицію свого захисника.

Прокурор в судовому засіданні заперечив, щодо задоволення клопотання захисника, зазначивши, що запобіжний захід у вигляді застави є безстроковим. Вказав, що вказаний запобіжний захід забезпечує належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, його захисника, дослідивши клопотання та додані до них матеріали, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу (ч.2 ст.331 КПК України).

Згідно ч.1 ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду Львівської області від 24 червня 2023 року справа №308/5259/23 клопотання слідчого задоволено та застосовано до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становило 214 720 грн.

Згідно квитанції 0.0..1 від 26.06.2023 ОСОБА_10 , на рахунок Державної казначейської служби України м.Київ, одержувач ТУ ДСА України в Закарпатській області, рахунок отримувача UA0018501, код отримувача 26213408, було внесено заставу за ОСОБА_6 згідно ухвали Личаківського районного суду Львівської області від 24.09.2023, по справі № 463/5260/23 у розмірі 214720 грн. У зв`язку із внесенням застави ОСОБА_6 . був звільнений з-під варти.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Тобто, з моменту внесення застави, ОСОБА_6 є особою, відносно якої у кримінальному провадженні застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 182 КПК України застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

При застосуванні до ОСОБА_6 запобіжного заходу слідчим суддею було встановлено обґрунтованість підозри та наявність ризиків, зокрема: переховування від органів досудового розслідування, впливу на свідків.

Згідно положень ч.1 ст.179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Згідно ч.ч. 6, 8 ст. 182 КПК України з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі від 30.12.2016 № 9-3167/0/4-16 звертав увагу суддів, зокрема, на необмежений строк застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні, таких як застава, особиста порука. За ч. 6 ст. 194 КПК України, обов`язки передбачені частиною 5 цієї статті можуть бути покладені судом на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

У той же час не продовження обов`язків не тягне за собою припинення чи скасування запобіжного заходу у вигляді застави.

Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому, підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення. Однак, існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Також, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, судді слід мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні. Також, практика Європейського суду з прав людини передбачає у разі належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого, пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

Відповідно до вимог ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

При вирішенні клопотання суд ураховує такі обставини: ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий, належно виконував обов`язки, покладені на нього судом при застосуванні застави; ризики, які були враховані слідчим суддею під час застосування запобіжного заходу, на даний час зменшилися.

Ураховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність на даний час достатніх правових підстав для зміни застосованого до обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням на обвинуваченого обов`язків, передбачених п. 1, 3 ст. 194 КПК України, із поверненням застави в розмірі 214720 грн. заставодавцю ОСОБА_10 .

Керуючись ст.ст. 180, 182, 201, 331 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання - задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України наступні процесуальні обов`язки:

1) прибувати до суду за першою вимогою;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Виконання зазначених обов`язків покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 16 лютого 2025 року, включно.

Згідно з ч. 7 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Обвинуваченого ОСОБА_6 письмово під розпис повідомити про покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 179 КПК України контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на прокурора ОСОБА_3 .

Ухвала судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повернути заставодавцю ОСОБА_10 заставу в розмірі 214720 грн. (двісті чотирнадцяти тисяч сімсот двадцять гривень), сплачену згідно платіжної інструкції №0.0..1 від 26.06.2023, в якості застави за ОСОБА_6 на підставі ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м.Львова від 24 червня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 20.12.2024.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1