печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8119/25-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушенням у сфері кібербезпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001200 від 20.07.2023, -

В С Т А Н О В И В :

19.02.2025 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушенням у сфері кібербезпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , згідно вимог якого просить накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів, вилучене 18.07.2024 на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва по справі №757/28292/24-к в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- ноутбук Asus з зарядним пристроєм до нього;

- два USB-Flash накопичувача марки Transcend;

- чотири сім-карти, чотири тримачі для сім-карт;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_3 , IMEI НОМЕР_4 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_5 , IMEI НОМЕР_6 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_7 , IMEI НОМЕР_8 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_9 ; IMEI НОМЕР_10 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_11 , IMEI НОМЕР_12 ;

- два мобільних телефони Redmi які заблоковані;

- мобільний телефон Redmi з корпусом червоного кольору, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зберегли на собі сліди вчинення злочину із забороною володіння, користування та розпорядженням вищевказаного майна.

Мотивуючи подане клопотання прокурор вказує, що досудовим розсілдуіанням встановлено користувачів форуму у мережі Darknet які з метою протиправного використання та можливого збуту для здійснення подальшого несанкціонованого втручання в роботу інформаційних (автоматизованих) систем, електронних мереж створюють шкідливі програмні засоби за допомогою яких неодноразово здійснювалось несанкціоноване втручання в роботу електронних систем державних установ України.

Так, до протиправної діяльності, пов`язаної з несанкціонованим втручання в роботу інформаційних (автоматизованих) систем з метою отримання відомостей аутентифікації, зокрема, логінів та паролів до електронних поштових скриньок, встановлено причетного користувача форуму «ІНФОРМАЦІЯ_2». В ході проведення огляду акаунту вказаного користувача виявлено адреси криптовалютних гаманців BTC та ETH що призначені для «донатів» за отримання відомостей аутентифікації, зокрема, логінів та паролів до електронних поштових скриньок.

В ході аналізування вказаних крипто гаманців встановлено осіб які причетні до вчинення вказаного злочину, а саме: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Так, 18.07.2024 в межах кримінального провадження на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва по справі №757/28292/24-к, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено:

- ноутбук Asus з зарядним пристроєм до нього;

- два USB-Flash накопичувача марки Transcend;

- чотири сім-карти, чотири тримачі для сім-карт;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_3 , IMEI НОМЕР_4 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_5 , IMEI НОМЕР_6 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_7 , IMEI НОМЕР_8 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_9 ; IMEI НОМЕР_10 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_11 , IMEI НОМЕР_12 ;

- два мобільних телефони Redmi які заблоковані;

- мобільний телефон Redmi з корпусом червоного кольору, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Так, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надано дозвіл на проведення обшуку з метою виявлення та вилучення: ноутбуків, мобільних терміналів, сім-карт, флеш накопичувачів та іншого.

З урахуванням вказаного змісту, виявлене та вилучене майно в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , не являється тимчасово вилученим.

В ході обшуку встановлено, що вилучені речі містять на собі сліди вчиненого злочину, з метою фіксування останніх, надано доручення співробітникам ДКІБ СБУ з метою їх огляду.

Так, під час проведення огляду вказаного майна зафіксовано неправомірне використання електронних грошей, а саме здійснення обмінів електронних коштів з рахунків забороненої на території України юридичної особи АТ «МІЖНАРОДНИЙ РЕЗЕРВНИЙ БАНК» (колишня назва АТ «СБЕРБАНК») ), відповідно до якої Рішеннями Ради національної безпеки і оборони України (далі - РНБО України) «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» застосовано ряд обмежувальних заходів що виразилися у повному припиненні та забороні її діяльності на території України.

Орган досудового розслідування вважає, що вказані вище носії інформації мають доказове значення, так як інформація, яка міститься на них вказує на причетність до протиправної діяльності, що підтверджується наявними відомостями.

Виходячи із обставин у кримінальному провадженні, наявних відомостей, орган досудового розслідування вважає за необхідне звернутися до суду із клопотанням про арешт майна та збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Разом з тим, 18.07.2024 зазначене майно згідно ст. 98 КПК України визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що з метою забезпечення запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна, яке має критерії речових доказів у зазначеному кримінальному провадженні, наявні підстави для арешту майна.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, не здійснювалась фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів.

28.02.2025 до суду надійшли заперечення адвоката ОСОБА_5 , які подані в інтересах ОСОБА_4 , в яких адвокат вказувала, що клопотання є необґрунтованим, мотивуючи тим, що ухвалою слідчого судді зобов`язано повернуто майно, на арешті якого наполягає прокурор.

Прокурор подав до суду заяву про проведення розгляду клопотання без фіксації технічними засобами, вимоги підтримав та просив задовольнити вимоги клопотання.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено, окрім іншого, що неприбуття учасників розгляду у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що слідчий суддя, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, у порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законодавством України, створив необхідні умови для реалізації сторонами, їх процесуальних прав на участь у розгляді цієї справи в суді, ураховуючи, що підстав для визнання їх явки обов`язковою не має, вважаю за можливе розглянути клопотання у відсутність нез`явившихся осіб.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали та відеозапис проведеного обшуку, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Майнові права захищаються в Україні, як Конституцією, так і іншими нормативно-правовими актами, зокрема частиною 1 і 5 статті 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Дана стаття Конституції України визначає, що конфіскація майна може бути заснована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом.

Разом з цим, статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001200 від 20.07.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 200, ч. 5 ст. 361, ч. 2 ст. 361-1 КК України.

18.07.2024 в межах кримінального провадження на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва по справі №757/28292/24-к, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого вилучено:

- ноутбук Asus з зарядним пристроєм до нього;

- два USB-Flash накопичувача марки Transcend;

- чотири сім-карти, чотири тримачі для сім-карт;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_3 , IMEI НОМЕР_4 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_5 , IMEI НОМЕР_6 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_7 , IMEI НОМЕР_8 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_9 ; IMEI НОМЕР_10 ;

- мобільний телефон марки Redmi IMEI НОМЕР_11 , IMEI НОМЕР_12 ;

- два мобільних телефони Redmi які заблоковані;

- мобільний телефон Redmi з корпусом червоного кольору, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з частиною 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно частини 5 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог ст. 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Разом з тим, 03 лютого 2025 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 у справі №757/3755/25 винесено ухвалу, якою зобов`язано уповноважених осіб Головного слідчого управління Національної поліції України у кримінальному провадженні №0001200 від 20.07.2023 року повернути ОСОБА_4 майно, яке було вилучене під час проведення обшуку 18.07.2024р. за адресою: АДРЕСА_1, а саме: один ноутбук з зарядним пристроєм, два USB Flash накопичувача марки Transcend та десять мобільних телефонів марки Redmi, відповідно до переліку який зазначено в протоколі обшуку від 18.07.2024 року.

Таким вказаним судовим рішення встановлено, що стороною обвинувачення не доведено, що вилучене майно під час обшуку має відношення до кримінального провадження та окрім того, арешт на тимчасово вилучене майно під час проведення обшуку 18.07.2024, в порядку та на підставах, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України, накладено у передбаченому законом порядку не було.

Так, у кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що утримання органом досудового розслідування речей, правомірно належних особі на праві приватної власності, має бути спрямоване виключно на досягнення завдань кримінального провадження.

Так, стороною обвинувачення не доведено, яке значення та доказом яких обставин у кримінальному провадженні має вилучене майно та те що таке майно має хоч якесь відношення до розслідуваного кримінального провадження, чи проведено з ним слідчі дії, спрямованої на доведення причетності такого майна до кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Жоден не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом та загальними принципами міжнародного права.

Положення даної норми КПК України узгоджуються із ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 по справі "Бакланов проти Російської Федерації", Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі "Фрізен проти Російської Федерації", Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу №1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

У своєму рішенні від 23.01.2014 у справі «East/West Alliance Limited» проти України» (Заява № 19336/04) ЄСПЛ також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), пп. 69 і 73, Series A № 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» (James and Others v. the United Kingdom), п. 50, Series A № 98).

Статтею 129-1 Конституції України визначено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

В даному випадку при дослідженні матеріалів клопотання та доданих до нього доказів, слідчим суддею не встановлено та стороною обвинувачення не доведено наявність обставин, які б свідчили про підстави для арешту майна, яке було вилучено 18.07.2024 та одночасно під час судового розгяляду встановлено, що воно являється тимчасово вилученим та сторону обвинувачення зобов`язано повернути таке майно, а відтак слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 22, 26, 98, 100, 107, 117, 131, 132, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління протидії кримінальним правопорушенням у сфері кібербезпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001200 від 20.07.2023.

Ухвала про накладення арешту/відмову у ньому може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7