У Х В А Л А

23.12.2024 м. Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 0001389,

за підозрою, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 358, ч. 2 ст. 366 КК України,

за участі прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и л а:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

1.02.12.2024 до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання захисника ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі, з урахуванням уточнень захисника у судовому засіданні 6 000 000 грн, застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 , на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладенням обов`язків: не залишати цілодобово місце свого проживання, носити електронний засіб контролю, утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками, потерпілими тощо здати на зберігання закордонні паспорти.

2.Клопотання захисника мотивоване наявністю обставин, які не розглядались слідчими суддями при застосуванні/продовжені запобіжного заходу.

3.Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді, для розгляду цього клопотання у день його надходження було визначено слідчу суддю Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

Розглянувши клопотання, слідча суддя відмовляє у його задоволенні з огляду на таке.

ІІ. Положення закону, якими керувалася слідча суддя при постановленні ухвали

4.Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

5.Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

6.Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою.

7.При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою (ч. 3 ст. 176 КПК України).

8.Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

9.Підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання (ч. 1 ст. 201 КПК України).

10.Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 201 КПК України).

11.Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

12.Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: (1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; (2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; (3) вік та стан здоров`я підозрюваного; (4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; (5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; (6) репутацію підозрюваного; (7) майновий стан підозрюваного; (8) наявність судимостей у підозрюваного; (9) дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; (10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; (11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; (12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (ст. 178 КПК України).

13.Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують детектив та прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІІІ. Встановлені обставини із посиланням на докази та мотиви слідчої судді

Щодо повноважень слідчої судді на розгляд клопотання

14.Дослідивши матеріали клопотання слідча суддя встановила, що воно подане у кримінальному провадженні щодо кримінального правопорушення, віднесеного до підсудності Вищого антикорупційного суду, згідно із ст. 33-1, 216 КПК України, а тому, з урахуванням положень п. 20-2 Перехідних положень КПК України, його розгляд належить до повноважень слідчої судді Вищого антикорупційного суду.

Щодо питань, які належить вирішити

15.Відповідно до ч. 5 ст. 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

16.Отже, за змістом відповідної норми, на стадії досудового розслідування клопотання про зміну запобіжного заходу має передбачати виникнення після постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу нових обставин, які безпосередньо можуть свідчити про зміну чи зменшення встановлених ризиків кримінального провадження та/або впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

17.До того ж, до повноважень слідчого судді не належить перегляд рішень про застосування запобіжного заходу.

18.Отже, в рамках розгляду клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу, на підставі наданих сторонами відомостей, слідча суддя встановлює наявність нових обставин, що виникають з часом і можуть вплинути на застосований до підозрюваного відповідний захід або спосіб його виконання. А реалізація права на звернення до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу не може обумовлюватись тим, що відповідний суб`єкт не погоджується із застосованим запобіжним заходом.

19.За таких обставин, під час розгляду цього клопотання з урахуванням наведених положень КПК України, доводів поданого клопотання, позиції сторін у судовому засіданні, слідчій судді належало встановити обставини: які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу і впливають на виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та, з огляду на такі обставини, чи належить змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із альтернативою внесення застави на цілодобовий домашній арешт із покладенням процесуальних обов`язків.

Обставини, що були встановлені під час застосування запобіжного заходу та подальшого його перегляду

20.У клопотанні про зміну запобіжного заходу захисник покликався на те, що 27.06.2024 ухвалою слідчого судді ВАКС у справі № 991/5514/24 до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено заставу у розмір 12 000 000 грн, а ухвалою слідчого судді від 22.08.2024 у справі № 991/7775/24 було продовжено строк тримання підозрюваного під вартою на 2 місяці та визначено заставу у розмірі 10 000 000 грн. Однак не долучив до матеріалів клопотання копії таких рішень.

21.Разом з цим, з відкритих даних Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР) слідчою суддею встановлено наступне.

22.Ухвалою слідчого судді від 27.06.2024 у справі № 991/5514/24 частково задоволено клопотання детектива, застосовано до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 27.08.2024 включно та визначено заставу у розмірі 12 000 000 грн, з покладенням, у разі внесення застави, обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, на строк два місяці, а саме: (1) прибувати до детективів Національного антикорупційного бюро України, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, слідчого судді, суду на першу вимогу; (2) не відлучатися за межі м. Черкаси без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з підозрюваними: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , а також свідками: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 ; (5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон; (6) носити електронний засіб контролю.

23.Такий запобіжний захід було застосовано з огляду на наявність обґрунтованої підозри, а також ризиків, передбачених пунктами 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Водночас, оцінюючи наявність ризиків, а також визначення розміру застави, слідчий суддя врахував майновий стан підозрюваного, зокрема, наявність у нього та його дружини об`єктів нерухомого майна, а також наявність автомобілів у дружини, доньки та тещі. Поряд з цим, слідчий суддя врахував дані про особу підозрюваного, у тому числі перебування у нього на утриманні трьох неповнолітніх дітей.

24.Також, слідчий суддя дійшов до переконання, що застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК буде недостатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, з огляду на вагомі обставини, що доводять ризик переховування від органу досудового розслідування та суду.

25.Таке рішення слідчого судді було залишено без змін ухвалою колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду (далі - АП ВАКС) від 30.07.2024. Постановляючи таку ухвалу, колегія суддів погодилась із висновками слідчого судді щодо наявності встановлених ризиків, а також зазначила, що слідчий суддя повно та всебічно дослідив матеріальний стан ОСОБА_3 та членів його родини, перебування у власності низки дороговартісного нерухомого та рухомого майна, та прийшов до висновку, що застава у 12 000 000 гривень зможе забезпечити виконання ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків.

26.Поряд з цим, колегія суддів АП ВАКС дійшла висновку, що доводи сторони захисту про те, що: (1) підозрюваний є інвалідом ІІ групи, (2) має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, одна із яких за станом здоров`я перебуває на домашньому догляді, (3) на його утриманні знаходиться мати, 1952 року народження, із низкою хронічних захворювань, яка також потребує його допомоги, є інвалідом ІІ групи, що унеможливлює здійснювати нею належний догляд за трьома дітьми, не нівелюють встановлені обставини щодо ймовірного вчинення особливо тяжкого корупційного злочину, внаслідок якого могло бути завдано збитків Державі на суму понад 17 млн грн, та не впливають на загальний висновок про неможливість обрання іншого запобіжного заходу не пов`язаного із ізоляцією.

27.Надалі, ухвалою слідчої судді ВАКС від 22.08.2024 у справі № 991/7775/24 продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 до 20.10.2024 включно та визначено заставу у розмірі 10 000 000 грн.

28.Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного, слідча суддя дійшла до переконання, що з урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків, передбачених пунктами 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на цьому етапі кримінального провадження продовження строку застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, а також, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти встановленим ризикам. Поряд з цим, слідча суддя взяла до уваги стан здоров`я підозрюваного, наявність у нього інвалідності ІІ групи.

29.Також, слідча суддя зазначила, що запропонований стороною обвинувачення розмір застави у сумі 12 000 000 грн як альтернативного запобіжного заходу підлягає зменшенню до 10 000 000 грн, позаяк на цьому етапі кримінального провадження окреслений розмір застави забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного у разі її внесення та буде суттєвим запобіжником для виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Водночас, слідча суддя враховувала надані стороною захисту відомості про ринкову вартість належного підозрюваному та його дружині майна та, такі відомості не є такими, що свідчать про непомірність застави у розмірі 10 000 000,00 грн для підозрюваного.

30.Таке рішення слідчої судді залишено без змін ухвалою колегії судді АП ВАКС від 09.09.2024, у якій колегія суддів погодилась із висновками слідчої судді про те, що продовжують існувати встановлені ризики, а також про необхідність зменшення визначеного розміру застави до 10 000 000 грн. Між тим, колегія суддів, оцінюючи доводи захисника про очевидну непомірність такого розміру застави, що, на його думку, створює несправедливі умови перебування підозрюваного під вартою без можливості застосування до нього альтернативного запобіжного заходу, співставивши терміни набуття рухомого/нерухомого майна та їх вартість із відомостями про офіційно отримані доходи ОСОБА_3 у 2020-2023 роки (загалом 1 836 711 гривень) та його дружини - 5 333 352 гривень, дійшла до переконання, що у стороннього спостерігача можуть виникнути обґрунтовані сумніви в здатності родини підозрюваного здійснити відповідні витрати з офіційних джерел. Наведене може свідчити про наявність у розпорядженні підозрюваного активів, які не знайшли свого відображення у офіційній звітності. А тому на даному етапі кримінального провадження колегія суддів не вважала переконливими доводи сторони захисту щодо непомірності застави, яка була зменшена слідчим суддею до 10 000 000 грн.

31.Також, колегія суддів зазначила, що застосування ж до підозрюваного іншого запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, про що прохав захисник, враховуючи встановлені за наслідком апеляційного перегляду обставини, не відповідатиме меті запобіжного заходу, як заходу забезпечення кримінального провадження.

32.У подальшому, ухвалою слідчого судді від 15.10.2024 у справі № 991/11816/24 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 до 15.12.2024 включно та визначено заставу у розмірі 10 000 000 грн з покладенням обов`язків, передбачених п. 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України /а.с. 82-88/.

33.У названій ухвалі слідчий суддя встановив, що продовжують існувати ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, а також ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні. Водночас, слідчий суддя зазначив, що ризик можливого знищення чи приховування речей та документів втратив свою актуальність за час проведення досудового розслідування. Адже стороні захисту повідомлено про завершення досудового розслідування та надано доступ до матеріалів провадження, що вочевидь вказує на визнання сторонню обвинувачення зібраних доказів достатніми для складання обвинувального акта, а тому, підозрюваний позбавлений будь-якої можливості знищити, спотворити чи сховати відповідні речі та документи.

34.Поряд з цим, у названій ухвалі слідчий суддя також зазначив, що більш м`який запобіжний захід буде недостатнім для запобігання встановленим ризикам.

35.З таким рішенням слідчого судді залишено без змін ухвалою колегії суддів АП ВАКС від 13.11.2024 /а.с. 89-96/. Колегія суддів погодилась із висновками слідчого суді про те, що продовжують існувати два ризики. Поряд з цим, колегія суддів колегія суддів погодилась із слідчим суддею, що сукупність встановлених ризиків та дій, до яких може вдатись підозрюваний, а також факт повідомлення про підозру у вчиненні особливо тяжкого злочину та тяжкість покарання, що йому загрожує, з урахуванням неможливості застосування заохочувальних заходів кримінально-правового впливу, вказують на доцільність продовження строку тримання його під вартою. Інший запобіжний захід, не пов`язаний з обмеженням права підозрюваного вільно пересуватись не зможе в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та попередити можливе настання негативних наслідків у цьому кримінальному провадженні, які були встановлені слідчим суддею та знайшли своє підтвердження під час апеляційного перегляду.

36.Окрім того, колегія суддів АП ВАКС надала оцінку покликанням сторони захисту на непомірність розміру застави з огляду на матеріальний стан підозрюваного та його дружини, факт накладення арешту на майно, а також те, що підозрюваний на той час чотири місяці перебував під вартою та не отримував доходу. З цього приводу колегія суддів, оцінивши майновий стан підозрюваного, відомості, надані стороною захисту про офіційні доходи ОСОБА_3 та його дружини, факт придбання родиною ОСОБА_31 та близькими родичами транспортних засобів, а також набуття у власність об`єктів нерухомого майна, дійшла висновку, що підозрюваний має спроможність сплатити заставу у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який буде для нього стримуючим інструментом з одного боку, а з іншого не буде вочевидь непомірним. Втім, колегія суддів, з метою дотримання гарантій, визначених статтею 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, з огляду на тривалість дії запобіжного заходу застосованого у межах цього кримінального провадження, вважала за необхідне зменшити розмір застави підозрюваному ОСОБА_3 до 8 478 400 грн.

37.Також, у цій ухвалі колегія суддів, дослідила надані захисником медичні документи та погодилась в цілому, що наявність у особи інвалідності внаслідок хронічного захворювання безумовно може впливати на якість життя у звичайних умовах та тим паче в умовах перебування в ізоляції. Втім доказів неможливості перебування підозрюваного ОСОБА_3 в умовах СІЗО за станом здоров`я стороною захисту не надано. Так само як не надано доказів того, що дружина підозрюваного ОСОБА_32 в наслідок наявності у неї групи інвалідності потребує постійної сторонньої допомоги та догляду.

38.13.12.2024 ухвалою слідчого судді у справі № 991/13729/24 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_3 до 10.02.2025 включно та визначено заставу у розмірі 6 000 000 грн з покладенням обов`язків, передбачених п. 1-4, 8, 9 ч. 5 ст. 194 КПК України /а.с. 168-174/.

39.Слідчий суддя дійшов до переконання, що продовжують існувати ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, а також ризик незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також, що більш м`які запобіжні заходи будуть недостатніми для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

40.Водночас, слідчий суддя, врахувавши обставини вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_3 , відомості про його майновий стан, вагомість встановлених ризиків, тривалість досудового розслідування, дані про його особу, у тому числі, перебування у нього на утриманні трьох неповнолітніх дітей, а також те, що ОСОБА_3 є інвалідом 2 групи, має певні захворювання, дійшов висновку про необхідність зменшення розміру застави до 6 000 000 грн.

Щодо наявності обставин, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу

41.Дослідивши матеріали клопотання та заслухавши сторони у судовому засіданні, слідча суддя встановила, що клопотання про зміну запобіжного заходу підозрюваному, мотивоване обставинами, які досліджувались слідчими суддями та колегією суддів АП ВАКС під час прийняття вищенаведених рішень.

42.Так, сторона захисту повторно покликалась на такі обставини:

-наявність у підозрюваного та його дружини проблем зі здоров`ям;

-наявність у підозрюваного на утриманні чотирьох дітей, троє з яких є неповнолітніми, водночас одна малолітня донька потребує домашнього догляду;

-накладення арешту на майно підозрюваного та його дружини, що суттєво впливає на їх майновий стан та, як наслідок, неможливість внесення застави у визначеному розмірі /а.с. 157-162/;

-незаконність затримання підозрюваного.

43.Оскільки такі обставини не є такими, що виникли після прийняття попередніх рішень про застосування запобіжного заходу, такі доводи не підлягають оцінці під час цього розгляду клопотання захисника. Адже уже враховані під час застосування та продовження дії запобіжного заходу.

44.Поряд з цим, обґрунтовуючи наявність негативних наслідків, пов`язаних із утриманням підозрюваного під вартою, для третіх осіб, стороною захисту надано письмові пояснення дружини підозрюваного ОСОБА_33 від 21.11.2024 /а.с. 52-55/ та його доньки - ОСОБА_34 від 21.11.2024 /а.с. 68/, які зводяться до того, що за відсутності підозрюваного ОСОБА_33 , яка має ряд захворювань, у тому числі ІІ групу інвалідності, важко самостійно займатись вихованням дітей, у тому числі забезпечувати їх матеріально, враховуючи, що на її майно накладено арешт. А також, що з огляду на похилий вік та незадовільний стан здоров`я, ні батьки ОСОБА_33 , ні мати підозрюваного, не мають можливості допомагати з вихованням дітей.

45.З цього приводу слідча суддя зазначає, що хоча такі пояснення і не були предметом розгляду слідчих суддів під час ухвалення попередніх рішень про застосування запобіжного заходу та його продовження. Водночас, обставини, викладені у них, не є таким, що виникли після постановлення таких рішень, а тому такі обставини не мають значення під час вирішення цього клопотання.

46.Окрім того, сторона захисту просила дослідити запобіжні заходи, які були обрані відносно інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а саме те, що до таких застосовані запобіжні заходи не пов`язані із позбавленням волі /а.с. 113-115/. Поряд з цим, відповідно до вимог КПК України такі обставини не підлягають врахуванню під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу, а тому слідча суддя вважає відповідні покликання необґрунтованими.

47.Водночас, слідча суддя звертає увагу на наступні обставини, що не враховувались під час прийняття попередніх рішень щодо запобіжного заходу.

48.Так, сторона захисту покликалась на відсутність в Державній установі (далі - ДП) «Київський слідчий ізолятор», де утримується підозрюваний, захисних споруд та укриття /а.с. 35, 38, 39/, що несе загрозу життю підозрюваному у разі оголошення сигналу «повітряна тривога», пов`язаного із частими обстрілами з-боку країни-агресора, а також факти частих пошкоджень за наслідками таких обстрілів, неподалік місця утримання підозрюваного.

49.З цього приводу слідча суддя першочергово зазначає, в умовах повномасштабного вторгнення росії на територію України та постійними обстрілами, загроза життю та здоров`ю громадян існує не залежно від місця їх перебування, у тому числі і за місцем проживання підозрюваного, яке знаходиться у м. Черкаси. Водночас, переміщення осіб до місць цивільного захисту під час сигналу «повітряна тривога» залежить виключно від їх волевиявлення. Поряд з цим, слідча суддя звертає увагу, що під час розгляду цього клопотання у м. Києві було оголошено повітряну тривогу, між тим, на запитання слідчої судді, як підозрюваний так і його захисник, зазначили про відсутність у них заперечень продовжувати судове засідання та необхідності переміститись до укриття.

50.Отже, очевидно, що підозрюваний не має звички використовувати укриттям під час оголошення повітряної тривоги, а тому слідча суддя критично оцінює відповідні покликання щодо умов утримання в СІЗО.

51.Водночас, до компетенції слідчої судді не належить визначення установи попереднього ув`язнення, у якій слід утримувати підозрюваного унаслідок застосування до нього запобіжного заходу. Підозрюваний користується правовою допомогою захисників, які можуть забезпечити звернення в установленому порядку із клопотанням про переведення до іншої установи утримання. До того ж, ці обставини не є такими, що виникли після прийняття попередніх рішень щодо запобіжного заходу.

52.Отже, такі покликання сторони захисту не є таким, що можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу.

53.Окрім того, сторона захисту покликалась на те, що ОСОБА_3 має діагноз, у зв`язку з яким його належне лікування та медичне обстеження може здійснювати виключно лікар-нейрохірург. Водночас, у Філії Державної установи «Центр охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України» в м. Києві та Київській області, на яку покладено обслуговування ДП «Київський слідчий ізолятор», відсутній такий спеціаліст /а.с. 41-42/.

54.З цього приводу слідча суддя зазначає, що зі змісту наданих стороною документів, а саме відповідей Філії Державної установи «Центр охорони здоров`я Державної кримінально-виконавчої служби України» на адвокатські запити захисника ОСОБА_5 /а.с 41, 42, 46, 47, 50, 51/ не вбачається, що лікуванні підозрюваного ОСОБА_3 може здійснювати виключно лікар-нейрохірург. Не зазначено про таку необхідність і в долучених до клопотання захисника від 10.12.2024 /а.с. 108-112/ документів медичних закладів, у яких проходив лікування та медичне обстеження підозрюваний. Водночас, з таких документів висновується, що підозрюваний не звертався за медичною допомогою до лікаря-нейрохірурга, натомість проходив обстеження у лікаря-невропатолога.

55.Отже, такі покликання сторони захисту слідча суддя визнає необґрунтованими.

56.Разом з цим, слідчою суддею встановлено, що за період перебування в ДП «Київський слідчий ізолятор» підозрюваний 14.07.2024 був оглянутий лікарем-терапевтом, який не виявив на момент огляду даних гостру терапевтичну патологію. Також встановлено, що 21.08.2024 ОСОБА_3 викликалась швидка медична допомога, за результати огляду лікаря підозрюваний відмовився від ін`єкції, водночас, рекомендації щодо його госпіталізації не надавались. Після цього, 22.08.2024 підозрюваний був оглянутий лікарем-терапевтом, який рекомендував симптоматичне амбулаторне лікування. Також, 23.10.2024 підозрюваний був консультований лікарем-невропатологом, який рекомендував медичну передачу від родичів. Також, 05.11.2024 підозрюваний консультований лікарем-терапевтом, який даних за гостру терапевтичну патологію не виявив /а.с 41, 42, 46, 47, 50, 51/.

57.З наведеного висновується, що перебуваючи в умовах утримання під вартою, підозрюваний, за потреби, отримує консультації наявних у відповідному медичному закладі лікарів. Водночас, стороні захисту повідомлено, що підозрюваний має право звертатись за лікарськими консультаціями та лікуванням до закладів охорони здоров`я, які надають платні медичні послуги та не віднесені до відання центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань та пробації.

58.Між тим слідча суддя визнає неспроможними покликання сторони захисту на те, що лікарі з приватних медичних закладів відмовляються надавати медичну допомогу в місці ув`язнення, адже захисником не надано доказів звернення до таких лікарів, а також їх відмови.

59.Отже, слідчою суддею встановлено, що наразі підозрюваний отримує медичне забезпечення, пов`язане із наявністю у нього хронічного захворювання. Водночас, стороною захисту не доведено, що таке захворювання унеможливлює його утримання під вартою.

60.А тому, натепер такі обставини не можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу.

61.Щодо тверджень сторони захисту про те, що визначений підозрюваному розмір застави є непомірним для нього і лише після збільшення кредитного ліміту по картці його дружина змогла внести частину коштів у розмірі 50 000 грн /а.с. 164, 165/, слідча суддя зазначає наступне.

62.Згідно із послідовною практикою Європейського суду з прав людини, підозрюваний, якого судові органи готові відпустити під заставу, повинен надати вірну інформацію, яку за необхідності можливо перевірити, щодо суми застави, яка може бути призначена (рішення у справах «Іванчук проти Польщі» (Ivanchuk v. Poland) від 15 листопада 2001 року, заява № 25196/94, § 66; «Тошев проти Болгарії» (Toshev v. Bulgaria) від 10 серпня 2006 року, заява № 56308/00, § 68).

63.Звідси слідує, що тягар доведення непомірності розміру застави лежить на стороні захисту, та відповідні доводи мають бути підтверджені належними доказами.

64.Як уже зазначалось вище, під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу та у подальшому його продовження, зокрема і зменшення розміру застави, слідчими суддями встановлено наявність у ОСОБА_3 матеріальних ресурсів та встановлено, що такий розмір застави буде співмірним з його майновим станом. Водночас, належного підтвердження того, що майновий стан підозрюваного з цього часу погіршився сторона захисту не представила слідчій судді.

65.Європейський суд з прав людини вважає, що розмір застави має оцінюватись, з огляду на, з-поміж іншого, ступінь вірогідності того, що перспектива втрати застави або вжиття заходів проти поручителів підозрюваного у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі» («Гафа проти Мальти» (Gafa v. Malta) від 22.05.2018, заява № 54335/14, § 70; «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010, заява № 12050/04, § 78).

66.Отже, на переконання слідчої судді, розмір застави, хоч і не повинен бути непомірним для підозрюваного та значно впливати на звичайний уклад його життя, проте має корелюватись із майновим станом підозрюваного настільки, щоб ризик втратити відповідних коштів був істотним.

67.З огляду на зазначене, враховуючи наведені вище обставини щодо майнового стану підозрюваного, слідча суддя вважає необґрунтованими доводи сторони захисту щодо погіршення такого через накладення арешту та неможливість отримання позик дружиною підозрюваного, на що покликалась сторона захисту.

68.Окремо слідча суддя з огляду на позицію ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» (Pronina v. Ukraine), заява № 63566/00, 18 липня 2006 року, не вважає за необхідне давати відповідь на решту аргументів сторони захисту, оскільки вони не мають правового значення для прийняття цього процесуального рішення.

69.З огляду на викладене, у задоволенні клопотання належить відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 177, 178, 182, 183, 194-197, 200, 201, 372 КПК України, слідча суддя

п о с т а н о в и л а:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідча суддя ОСОБА_1