У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/2616/24

Номер провадження 1-кп/184/96/25

19 лютого 2025 року

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора: ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Покрова клопотання прокурора Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого

¦ ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Орджонікідзе (Покров), Дніпропетровської області, громадянина України, українця, не одруженого, освіта вища, не працює, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, в рамках кримінального провадження, внесеного 25.11.2024р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000289 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189, 390-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляд Орджонікідзевського міського суду надійшло вказане клопотання, в якому прокурор просить застосувати у відношенні ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування клопотання прокурором вказано, що в провадженні Орджонікідзевського міського суду перебуває кримінальне провадження, внесеному до ЄРДР за № 0000289 від 25.11.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.189, 390-1 України, у вчинені якого обвинувачується ОСОБА_4 . На теперішній час наявні ризики, передбачені у п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового слідства та суду, впливати на потерпілу, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, тому, орган досудового розслідування вважає, що менш суворі запобіжні заходи ніж тримання під вартою не достатні для забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Фіксування судового процесу здійснювалося відповідно до вимог ст. 107 КПК України за допомогою технічних засобів.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказав на наявність ризиків, передбачених у п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та недоцільність застосування інших запобіжних заходів, оскільки обвинувачений постійно надсилає погрози матері та вимагає кошти, порушує обмежувальний припис суду та вчиняє тиск на потерпілу.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні з проти клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечував, просив не позбавляти волі, обрати домашній арешт за адресою проживання. Доповнив, що наразі він потребує стаціонарного лікування та бажання проходити службу в ЗСУ, надав з цього приводу підтверджуючі документи.

Захисник обвинуваченого проти клопотання прокурора, вважав ризики прокурором заявлені формально і обґрунтовано тримання під вартою тільки тяжкістю покарання, просив обрати домашній арешт.

Суд, заслухавши думку прокурора, пояснення обвинуваченого, доводи захисника, дослідивши клопотання прокурора, перевіривши долучені до нього документи, приходить до наступних висновків.

Процесуальний зміст і форма клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд приходить до висновку, що прокурор, який підтримав клопотання, довів, що існує обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення при наступних обставинах:

Досудовим слідством встановлено, що 22.11.2024 під час дії воєнного стану ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вимагав у матері ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 сплатити йому 17000 гривень, погрожуючи пошкодити двері і вікна офісу. ОСОБА_6 відмовилась виконати незаконні вимоги ОСОБА_4 і він 22.11.2024 пошкодив двері і вікна офісу по АДРЕСА_2 , після цього ОСОБА_6 була змушена перерахувати на картковий банківський рахунок ОСОБА_4 грошові кошти в сумі 17000 гривень.

17.12.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України за фактом вимагання грошових коштів у своєї матері ОСОБА_6 під час воєнного стану.

Крім цього, 25.12.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ст. 390-1 КК України за фактом умисного невиконання обмежувальних приписів особою, щодо якої такі заходи застосовані судом.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні злочинів є наступні докази: допит потерпілої ОСОБА_6 ; огляд місця події, під час якого виявлено пошкодження дверей та вікон адвокатського офісу по АДРЕСА_2 ;

- огляд мобільного телефону потерпілої ОСОБА_6 , в ході якого зафіксовані погрози та вимагання в неї грошей її сином ОСОБА_4 ; наявність речових доказів, а саме мобільного телефону ОСОБА_4 та його банківської картки, на яку були перераховані гроші ОСОБА_6 ..

На думку суду, ризиками, визначеними ст. 177 КПК України, існування яких доведено прокурором, по даному кримінальному провадженню є:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків, усвідомлюючи, що вказане кримінальне правопорушення за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 12 років та у разі доведення його вини в суді, можливість отримання покарання у вигляді позбавлення волі на вказаний термін - може переховуватись від органу досудового розслідування, суду;

- п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України - у кримінальному провадженні потерпіла ОСОБА_6 , яка є матір`ю підозрюваного ОСОБА_4 і з якою останній постійно перебуває у конфліктних ситуація та постійно вимагає в неї гроші. Крім того, вони проживають в одному населеному пункті, що свідчить про те, що ОСОБА_4 може впливати на потерпілу шляхом вмовляння або погроз з метою зміни останньою своїх показів та уникнення кримінальної відповідальності, що також свідчить про наявність ризику впливу на потерпілу.

Крім того, ОСОБА_4 вже після відкриття кримінального провадження, надіслав потерпілій ОСОБА_6 смс-повідомлення, щоб остання пішла до поліції та написала заява з приводу того, що претензій до нього не має.

Об`єктивні показання всіх вищезазначених осіб мають суттєве значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Зазначений факт вказує на наявність обґрунтованого ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконного впливу на потерпілу у цьому кримінальному провадженні.

Ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України суд вважає, що обвинуваченням заявлений формально, оскільки підозрюваний не судимий, обвинувальний акт за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 263 КК України, не розглянутий.

Згідно ст. 176 КПК України у кримінальному провадженні можуть бути застосовані такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. При цьому їх види наведено у порядку зростання ступеня суворості.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Судом встановлено, що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 4 ст. 189, 390 1 КК України, відповідно до санкції ч. 4 ст. 189 КК України карається позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна

Крім того, суд при розгляді клопотання про обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, враховує обставини, перелік яких передбачений ст. 178 КПК України, для оцінки ризиків, які можуть слугувати поряд з підставами, визначеними ст. 177 КПК України для застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу.

Враховуючи, що надані стороною обвинувачення докази свідчать про обґрунтованість підозри та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один ризик, передбачений ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від слідства та суду, а також незаконно впливати на потерпілу, тому суд приходить до висновку про те, що відсутні підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, але з огляду на приписи ч. 4 ст. 194 КПК України є підстави застосувати до ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, та який зможе забезпечити належну поведінку обвинуваченого під час досудового розслідування, а саме домашній арешт, котрий відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Крім того, суд зауважує, що одна лише тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення та суворість покарання не може являтися автоматичною підставою для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання особи під вартою, що випливає з приписів кримінального процесуального законодавства та про що неодноразово зазначав Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях.

Слід звернути увагу, що ОСОБА_4 потребує медичного стаціонарного лікування, пройшов медичну комісію для направлення до ЗСУ, має неофіційне місце роботи, постійне місце проживання.

Потерпіла ОСОБА_6 покладається на розсуд суду при вирішенні вказаного клопотання.

З огляду на викладене, в задоволенні клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене, на думку суду, застосування щодо обвинуваченого іншого альтернативного запобіжного заходу ніж тримання під вартою, а саме домашнього арешту, за виключенням часу необхідного для роботи, можливо, і забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та зможе запобігти спробам обвинуваченого переховуватися від слідства та суду і забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та зможе запобігти спробам обвинуваченого переховування від слідства та суду та незаконного впливу на потерпілу.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання прокурора Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 відмовити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під домашнім арештом з 22-00 до 6-00 години наступної доби строком на 2 місяці за місцем його проживання: АДРЕСА_1 тобто до 19 квітня 2025 року включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , наступні обов`язки:

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- з`являтися за першою вимогою до суду,

- не спілкуватися з потерпілою ОСОБА_6 та свідками про цьому кримінальному провадженню.

Строк дії ухвали по 19.04.2025 року включно. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Виконання ухвали покласти на ВП № 2 Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області. Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Покровського відділу Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , яким здійснюється процесуальне керівництво в кримінальному провадженні.

Ухвала, відповідно до ст. 205 КПК України, підлягає негайному виконання після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_1