Справа №705/1196/25
1-кс/705/314/25 УХВАЛА
03 березня 2025 року м.Умань
Старший слідчий СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, яке погоджене прокурором Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 .
В обґрунтування клопотання зазначено, що 25.02.2025 до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 25.02.2025 близько 07 год. в автомобілі марки "Фолькцваген" н.з. НОМЕР_1 , що знаходився в дворі будинку АДРЕСА_1 , вона виявила померлим свого знайомого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
26.02.2025,вище вказані речі та предмети, було оглянуто та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
25.02.2025 проведено огляд місця події в приміщенні квартири АДРЕСА_2 , в ході якого було виявлено та вилучено: ковдру, постіль; тканини з подушки зі слідами речовини бурого кольору; змив речовини бурого кольору з опалювальної батареї.
26.02.2025,вище вказані речі та предмети, було оглянуто та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Слідчий в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, відповідно до якої клопотання підтримує та просить розглянути без його участі.
Володілець майна в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не відомі.
Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши надані до суду матеріали кримінального провадження, врахувавши процесуальну позицію учасників, приходить до наступного.
Згідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення речових доказів.
Частина 3 статті 170 КПК України визначає, що у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Постановою слідчого від 26.02.2025 вилучені предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Відповідно до заяви ОСОБА_5 від 25.02.2024, остання надала дозвіл на проведення огляду місця події в приміщенні квартири за адресою АДРЕСА_3 .
Відповідно до протоколу огляду місця події від 25.02.2025 складеного слідчим СВ Уманського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_8 , 25.02.2025 в період часу з 22 год. 12 хв. до 22 год. 42 хв. проведено огляд місця події в приміщенні квартири АДРЕСА_2 вході якого виявлено та вилучено: ковдру, постіль; тканини з подушки зі слідами речовини бурого кольору; змив речовини бурого кольору з опалювальної батареї.
В подальшому постановою слідчого від 26.02.2025 вилучені предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Відповідно до вимог ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя враховує, що для проведення стороною обвинувачення необхідних слідчий дій, в тому числі для проведення судових експертиз, необхідно забезпечити збереження речових доказів у кримінальному провадженні в тому стані, в якому вони були на момент виявлення та фіксації обставин кримінального правопорушення. Не накладення арешту може призвести до того, що власники, користувачі майна або треті особи будуть мати можливість приховування, пошкодження, псування, знищення, або відчуження вказаних речових доказів, а також можливість знищити слідову інформацію, яка має значення для повного з`ясування всіх обставин кримінального правопорушення, тому слідчий суддя вважає, що наявні всі підстави для задоволення клопотання слідчого та з метою забезпечення збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вищезазначені речові доказиз забороною користування та розпорядження даним майном.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання слідчого про арешт майна задовольнити.
заборонивши власникам та уповноваженим ним особам користування та розпорядження даним майном.
Виконання ухвали покласти на слідчого та прокурора.
Роз`яснити, що арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню після її оголошення і діє до скасування арешту в порядку, передбаченому ст.174 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1