ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 686/27338/23

Провадження № 11-сс/820/104/25

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2025 року,

в с т а н о в и в:

17 січня 2025 року до Хмельницького міськрайонного суду надійшла скарга ОСОБА_5 на постанову начальника сектору дізнання ВнП №2 ХРУП ГУНП у Хмельницькій області від 09 січня 2025 року про відмову в задоволенні клопотання від 07.01.2025 року про допит особи (директора ДП «Хмельницьке» ОСОБА_6 ) в присутності скаржника у кримінальному провадженні №0000061.

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2025 року скаргу було повернуто скаржнику.

В апеляційній скарзі ОСОБА_5 просив скасувати ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2025 року.

Уважав, що рішення суду першої інстанції є незаконним, та необґрунтованим.

Звертав увагу, що справу було розглянуто з порушенням його процесуальних та конституційних прав та свобод.

Одночасно наголошував на тому, що повний текст ухвали слідчого судді місцевого суду він отримав 06 лютого 2025 року, а тому, строк пропущений із поважних причин.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду з викладом змісту судового рішення та доводів апеляційної скарги; перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про таке.

Строк на оскарження ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 20 січня 2025 року був пропущений з поважних причин, зазначених ОСОБА_5 у поданій апеляційній скарзі, та підлягає поновленню апеляційним судом.

ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду апеляційної скарги, в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Неявка учасника судового провадження в судове засідання не перешкоджає розгляду провадження за приписами ч.4 ст.405 КПК України.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на необхідність дотримання передбачених законом строків розгляду апеляційних скарг на ухвали слідчих суддів.

Ураховуючи наведене, колегія суддів апеляційного суду вважає за можливе провести розгляд скарги без обов`язкової участі особи, яка подала скаргу.

Відповідно до ч.4 ст.405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття. Якщо для участі в розгляді в судове засідання не прибули учасники кримінального провадження, участь яких згідно з вимогами цього Кодексу або рішенням суду апеляційної інстанції є обов`язковою, апеляційний розгляд відкладається.

Згідно з положенням п.1 ч.3 ст.407 КПК України за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.

Відповідно до ст.370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Колегія суддів уважає, що ухвала слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2025 року про повернення скарги постановлена з дотриманням вказаних вимог закону.

Відповідно до ч.1 і 2 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові ВС ККС від 29.07.2021 у справі №264/6844/20 у розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп«а» п.3 ст.35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст.34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява№67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа №199/6713/14-ц, справа №9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом (ст.129 Конституції та ст.50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Повага до суду і його рішень зміцнюють державність, правопорядок і законність, та ведуть до справді правової держави.

Загальними вимогами до мови документа, яким також повинна відповідати скарга, є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Також положеннями ч.1 ст.11 КПК передбачено, що під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи.

При цьому, як убачається із ч.6 ст.9 КПК, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 цього Кодексу. Тобто на практиці в деяких випадках це може обумовити необхідність ухвалення рішень, які прямо не передбачені КПК.

Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства. У тексті цих документів не можна використовувати образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документа. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.

КПК не містить відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки такого зловживання. Водночас, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства.

Повертаючи скаргу ОСОБА_5 без розгляду, слідчий суддя правильно встановив, що скарга містила образливі висловлювання на адресу посадових осіб державних органів влади України.

Такі дії є виявом неповаги до суду, органів державної влади, а подання такої скарги зловживанням скаржником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням кримінального судочинства.

Колегія суддів уважає, що слідчий суддя дотримався вимог процесуального закону та прийняв законну та обґрунтовану ухвалу про повернення скарги ОСОБА_5 , оскільки остання містила образливі висловлювання на адресу суду та правоохоронних органів, що є неприпустимим в скарзі та свідчить про зловживання правами особою, що подає скаргу.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків слідчого судді, а тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали, за доводами апеляційної скарги, колегією суддів не встановлено.

Колегія суддів звертає увагу апелянта, що повернення скарги не перешкоджає повторному зверненню особи зі скаргою за усунення вищевказаних висловлювань, використання яких у документах, що подаються до суду, є неприпустимим.

Керуючись ст.ст.405, 407, 418, 419, 422, 423 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :

Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20 січня 2025 року, якою скаргу ОСОБА_5 на постанову начальника сектору дізнання ВнП №2 Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області від 09.01.2025 року про відмову в задоволенні клопотання від 07.01.2025 року про допит особи (директора ДП «Хмельницьке» ОСОБА_6 ) в присутності скаржника у кримінальному провадженні №0000061 повернуто скаржнику, залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_5 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3