Комінтернівський районий суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кп/641/746/2024 Справа № 641/6289/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року м. Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові матеріали кримінального провадження, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до ЄРДР за № 0000708 від 12.06.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.114-2, ч.2 ст.28 ч.3 ст.114-2, ч.1 ст.114, ч.1 ст.263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Комінтернівського районного суду м. Харкова перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про кримінальне правопорушення в якому, внесені до ЄРДР за № 0000708 від 12.06.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.114-2, ч.2 ст.28 ч.3 ст.114-2, ч.1 ст.114, ч.1 ст.263 КК України.

У підготовчому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , посилаючись на наявність ризиків передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ухвала Комінтернівського районного суду м. Харкова від 24.10.2024 про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 , втрачає свою дію 22.12.2024 року. Зазначив, що на даний час підстави застосувати більш м`який запобіжний захід відсутні, зокрема вказав, що ОСОБА_6 обвинувачується в тому числі у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень (злочинів) ,за яке законом передбачене максимальне покарання у вигляді позбавлення волі строком до п`ятнадцяти років, є громадянином іншої держави, підтримує контакт з представниками держави-агресора рф, зокрема особами, які задіяні у збройній агресії проти України , може впливати на свідків та переховуватись від суду. Таким чином, враховуючи, що строк дії ували спливає, вивчивши особу обвинуваченого, спосіб його життя, соціальні зв`язки та інші дані щодо особи обвинуваченого ОСОБА_6 прокурор вважав за необхідне продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Обвинувачений ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечував, та посилаючись на поганий стан здоров`я , просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту .

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав думку свого підзахисного.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали провадження в рамках заявленого клопотання, приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання під вартою, якщо судове провадження не було завершено до його спливу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Дослідивши матеріали кримінального провадження в рамках заявленого клопотання, суд приходить до висновку, що обраний обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідно продовжити.

Крім того, будь-яких відомостей та доказів, щодо поганого стану здоров`я обвинуваченого матеріали справи не містять .

Так, враховуючи характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_6 кримінального правопорушення, свідчить про підвищену суспільну небезпеку, оскільки ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.114-2, ч.2 ст.28 ч.3 ст.114-2, ч.1 ст.114, ч.1 ст.263 КК України.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Так, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Європейський суд з прав людини в справах «Летельє проти Франції», «І. А. проти Франції», зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

При розгляді питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, суд враховує наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений є громадянином іншої держави, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, а також тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винуватим в кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_6 . Крім того, суд враховує суспільну небезпечність інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Виходячи з наведеного, суд, приходить до висновку, що на даний час відсутні підстави вважати, що запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому є необхідним продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою.

Крім того, суд вважає, що згідно вимог ст.178 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим в кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, а також з огляду на те, що на даний час не відпали ризики, передбачені ст.177 КПК України, які були встановлені під час обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд, оцінивши в сукупності всі вище перелічені обставини, приходить до висновку, що на цей час не має підстав для зміни чи скасування запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 , а тому є необхідним продовжити обвинуваченому строк тримання під вартою на 60 днів.

Керуючись ст. ст. 314-316, 369 КПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Продовжити строк тримання під вартою, відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.114-2, ч.2 ст.28 ч.3 ст.114-2, ч.1 ст.114, ч.1 ст.263 КК України, строком на 60 днів, тобто до 07 лютого 2025 року.

Копію ухвали направити до ДУ «Харківський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Комінтернівський районний суд м. Харкова з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, протягом 5 днів з дня її проголошення.

Cуддя- ОСОБА_1