УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді застави, в кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001044 від 18.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 4 статті 191 Кримінального кодексу України відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , з вищою освітою, працюючого директором коледжу «Фаховий коледж бізнесу та аналітики Національної академії обліку та аудиту», перебуваючому у цивільному шлюбі, маючого на утриманні неповнолітню дитину - доньку ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , не є інвалідом І чи ІІ групи, не перебуває на обліку у лікаря-психіатра та лікаря-нарколога, раніше не судимий, -

в с т а н о в и в:

До Солом`янського районного суду міста Києва подано клопотання слідчого, погодженого з прокурором, в порядку статті 40 КПК України, про обрання запобіжного у виді застави у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001044 від 18.04.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 4 статті 191 Кримінального кодексу України відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Суд перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по наданих матеріалах, заслухавши думку підозрюваного, захисника та прокурора, встановив наступне.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у виді застави відповідає вимогам статті 184 КПК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ затвердженого Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого в подальшому неодноразово продовжено відповідними Указами Президента України.

Відповідно до Положення про відокремлений структурний підрозділ «Фаховий коледж інженерії, управління та землевпорядкування Національного авіаційного університету» () (далі - «Коледж»), погодженого загальними зборами (конференцією) трудового колективу коледжу (протокол №07.09.2022 №3) та затвердженого Вченою радою Національного авіаційного університету в особі Голови Вченої ради Університету (далі - Положення) - «Коледж» є відокремленим структурним підрозділом Національного авіаційного університету - державного закладу вищої освіти та згідно з чинним законодавством України має статус неприбуткової бюджетної установи.

Коледж, як відокремлений структурний підрозділ Національного авіаційного університету, маючи статус закладу фахової передвищої освіти, провадить освітню діяльність відповідно до отриманих ліцензій, пов`язану із здобуттям повної загальної середньої освіти, фахової передвищої освіти та вищої освіти (початкового рівня (короткого циклу) вищої освіти, та/або першого (бакалаврського) рівня вищої освіти). Коледж може проводити наукову, дослідницьку, творчу, мистецьку та спортивну діяльність, забезпечувати поєднання теоретичного навчання з навчанням на робочих місцях.

Окрім цього, Коледж є відокремленим структурним підрозділом Університету, має фінансову самостійність, може від свого імені набувати майнових і особистих немайнових прав, мати обов`язки, може від імені Національного авіаційного університету, включно в інтересах Коледжу, бути позивачем і відповідачем у суді.

Коледж має самостійний баланс, має розрахункові, поточні рахунки в установах банків та реєстраційні рахунки в Державній казначейській службі України, має печатку із зображенням Державного герба України і своє найменування, штампи, особисті знаки, логотип, бланки з написом свого найменування та ідентифікаційного коду. Коледж має окремі права юридичної особи, які визначені чинним законодавством України, Статутом Університету та Положенням.

Згідно з Розділом 7 Положення, безпосереднє управління діяльністю Коледжу здійснює директор, який організовує діяльність коледжу; вирішує питання фінансово-господарської діяльності Коледжу, формує і затверджує структуру, формує штатний розпис відповідно до законодавства, встановлює посадові оклади працівникам Коледжу згідно із розрядами Єдиної тарифної сітки, є розпорядником майна і коштів, забезпечує дотримання штатно-фінансової дисципліни; у межах своїх повноважень видає накази і розпорядження, надає доручення, які є обов`язковими для виконання всіма учасниками освітнього процесу і структурними підрозділами Коледжу; забезпечує виконання кошторису (фінансового плану), укладає договори; приймає на роботу та звільняє з роботи працівників; застосовує заходи щодо морального та матеріального заохочення, притягає до дисциплінарної відповідальності згідно із чинним законодавством; призначає на посаду керівників відділень та циклових комісій за згодою колегіального органу управління Коледжу; визначає функціональні обов`язки та затверджує посадові інструкції працівників Коледжу; розробляє та ухвалює за погодженням з колегіальним органом управління Коледжу рішення про утворення, реорганізацію, перетворення (зміну типу) або ліквідацію структурних підрозділів Коледжу; здійснює контроль за якістю роботи педагогічних (науково-педагогічних) та інших працівників.

Директор Коледжу відповідає за провадження та результати освітньої, економічної та інших видів діяльності у Коледжі, стан і збереження нерухомого та іншого майна.

31.10.2023 наказом голови комісії з реорганізації Національного авіаційного університету, в.о. ректора Володимира Шульги №891/к, з метою організації освітнього процесу у Коледжі та вирішення питань фінансово-господарської діяльності, ОСОБА_5 , кандидата технічних наук, призначено виконуючим обов`язки директора Відокремленого структурного підрозділу «Фаховий коледж інженерії, управління та землевпорядкування Національного авіаційного університету» з 01 листопада 2023 року до заміщення посади в установленому законодавством порядку, з оплатою згідно зі штатним розписом.

Відповідно до ч.3 ст.18 КК України службовими особами є особи, які постійно, тимчасово чи за спеціальним повноваженням здійснюють функції представників влади чи місцевого самоврядування, а також постійно чи тимчасово обіймають в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах чи організаціях посади, пов?язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною службовою особою підприємства, установи, організації, судом або законом.

Згідно Пленуму Верховного суду від 26 квітня 2002 року №5 організаційно - розпорядчі обов?язки - це обов?язки по здійсненню керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності. Такі функції виконують, зокрема, керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, колективних чи приватних підприємств, установ і організацій, їх заступники, керівники структурних підрозділів (начальники цехів, завідуючі відділами, лабораторіями, кафедрами), їх заступники, особи, які керують ділянками робіт (майстри, виконроби, бригадири тощо).

Адміністративно-господарські обов?язки - це обов?язки по управлінню або розпорядженню державним, колективним чи приватним майном (установлення порядку його зберігання, переробки, реалізації, забезпечення контролю за цими операціями тощо.) Такі повноваження в тому чи іншому обсязі є у начальників планово-господарських, постачальних, фінансових відділів і служб, завідуючих складами, магазинами, майстернями, ательє, їх заступників, керівників відділів підприємств, відомчих ревізорів та контролерів тощо.

Постановою Пленуму Верховного суду Украі?ни №5 від 26 квітня 2002 року передбачено, що особа є службовою не тільки тоді, коли вона здіи?снює відповідні функціі? або виконує обов`язки постіи?но, але и? тоді, коли вона робить це тимчасово або за спеціальним повноваженням за умови, що згадані функціі? або обов`язки покладені на неі? правомочним органом або правомочною службовою особою.

З урахуванням вищевикладеного, на момент вчинення інкримінованих кримінальних правопорушень ОСОБА_5 обіймав посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій та був службовою особою в розумінні ч.3 ст.18 КК України.

Так, органом досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 виконуючи організаційно-розпорядчі посадові обов`язки директора Відокремленого структурного підрозділу «Фаховий коледж інженерії, управління та землевпорядкування Національного авіаційного університету», будучи в розумінні ч.3 ст.18 КК України службовою особою відповідно до Положення про відокремлений структурний підрозділ «Фаховий коледж інженерії, управління та землевпорядкування Національного авіаційного університету», у період з 01.11.2023 по 18.04.2024, здійснив розтрату коштів Коледжу шляхом зловживання свого службового становища, які були сплачені у вигляді утриманого податку на доходи фізичних осіб та військового збору за безпідставно нараховану та виплачену заробітну плату працівникам ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , які фактично не здійснювали трудові функції та були відсутні на робочих місцях.

ОСОБА_5 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Дружківська, 6, використовуючи своє службове становище, яке включало в себе прийняття на роботу співробітників та регулювання їх заробітної плати, у тому числі заохочувальних виплат, з метою власної вигоди здійснив працевлаштування ОСОБА_12 , якого згідно наказу №416-к від 16.11.2023 прийнято з 17.11.2023 на посаду лаборанта Коледжу, ОСОБА_10 , якого згідно наказу №413-к від 16.11.2023 прийнято з 17.11.2023 на посаду лаборанта Коледжу, ОСОБА_11 , яку згідно наказу №415-к від 16.11.2023 прийнято з 17.11.2023 на посаду секретаря Коледжу, ОСОБА_9 , яку згідно наказу №390-к від 08.11.2023 прийнято з 09.11.2023 на посаду бухгалтера Коледжу, ОСОБА_13 , яку згідно наказу №98-к від 13.03.2024 прийнято з 14.03.2024 на посаду секретаря Коледжу, з посадовими окладами згідно штатного розпису, який виплачувався з загального фонду Коледжу, забезпечивши при цьому умови при яких жоден із вищевказаних осіб не здійснював виконання власних обов`язків та виходу на робоче місце.

ОСОБА_5 , використовуючи своє службове становище, забезпечив відсутність контролю, перевірки обліку фактично виконаної роботи та робочого часу та проконтролював безпідставне нарахування на особистий рахунок працівникам: ОСОБА_13 заробітної плати, за період з 13.03.2024 по травень 2024 року, у розмірі 11 329.40 грн., з якої за рахунок коштів Коледжу сплачено податок на доходи фізичних осіб та військовий збір у розмірі 2 744.37 грн.; ОСОБА_9 заробітної плати, за період з 08.11.2023 по 30.04.2024, у розмірі 129 330.89 грн., з якої за рахунок коштів Коледжу сплачено податок на доходи фізичних осіб та військовий збір у розмірі 31 328.59 грн.; ОСОБА_10 заробітної плати, за період з 16.11.2024 по 13.05.2024, у розмірі 101 025.92 грн., з якої за рахунок коштів Коледжу сплачено податок на доходи фізичних осіб та військовий збір у розмірі 24 472.13 грн.; ОСОБА_11 заробітної плати, за період з 16.11.2024 по 10.05.2024, у розмірі 99 973.57 грн., з якої за рахунок коштів Коледжу сплачено податок на доходи фізичних осіб та військовий збір у розмірі 24 217.20 грн.; ОСОБА_12 заробітної плати, за період з 16.11.2024 по 13.05.2024, у розмірі 108 791.61 грн., з якої за рахунок коштів Коледжу сплачено податок на доходи фізичних осіб та військовий збір у розмірі 26 353.25 грн., тим самим ОСОБА_5 своїми протиправними діями здійснив розтрату коштів Коледжу, у вигляді нарахованих та сплачених податків за оплату праці яка фактично не здійснювалась, на загальну суму 109 115.54 грн, тим самим заподіяв відокремленому структурному підрозділу «Фаховий коледж інженерії, управління та землевпорядкування Національного авіаційного університету» ( ) матеріальну шкоду на вказану суму.

Відповідно до висновку експерта №154/5 від 20.09.2024 за результатами проведення судово-економічної експертизи: довідка Північного офісу Держаудитслужби від 16.08.2024 щодо безпідставного нарахування та виплати в період з листопада 2023 року по травень 2024 року заробітної плати окремим працівникам Відокремленого структурного підрозділу «Фаховий коледж інженерії, управління та землевпорядкування Національного авіаційного Університету» () документально підтверджується в частині матеріальної шкоди (збитків), завданої Відокремленому структурному підрозділу «Фаховий коледж інженерії, управління та землевпорядкування Національного авіаційного Університету» у розмірі 682 671, 66 грн. (до якого входить сума нарахованих та сплачених податків за оплату праці вказаних осіб, яка фактично не здійснювалась, на загальну суму 109 115.54 грн.).

Таким чином ОСОБА_5 підозрюється органом досудового розслідування у розтраті чужого майна шляхом зловживання своїм службовим становищем, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 191 КК України.

28 листопада 2024 року о 10 годині 40 хвилині ОСОБА_5 було повідомлено про підозру за частиною 4 статті 191 КК України, тобто у вчиненні умисного тілесного ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

У клопотанні слідчим постановлено питання про застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави у розмірі 682 671, 66 грн., з покладенням на підозрюваного обов`язку передбачених частино 5 статті 194 КПК України, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, та у зв`язку із існуванням ризиків, передбачених статті 177 КПК України: переховування від органів досудового розслідування та суду; незаконного впливу на свідків з метою зміни останніми показів в частині обставини; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні. Також зазначив, що розмір застави ґрунтується на висновку експерта.

Захисник ОСОБА_4 вважає запобіжний захід у виді застави занадто суворим та органом досудового розслідування при визначенні суми застави не враховано майновий стан підозрюваного. Також зазначає, що підозр не обґрунтована. Крім того, вважає, що ризик ґрунтуються на припущеннях, оскільки підозрюваний з`являється на виклики слідчого та жодним чином не може впливати на свідків. Також надав письмові заперечення.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав думку захисника.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання та надані в суді документи, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Так, відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 191 КК України, тобто у розтраті чужого майна шляхом зловживання своїм службовим становищем, вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 191 КК України.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

На обґрунтування пред`явленої ОСОБА_5 підозри, слідчим надані зібрані під час досудового розслідування докази та інші матеріали кримінального провадження, які на думку слідчого судді, обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, які розслідуються.

Згідно із статтею 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Так, в ході судового розгляду клопотання знайшли своє підтвердження ризик переховування від органів досудового розслідування, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років, та з моменту повідомлення про підозру пройшов незначний проміжок часу, тому слідчий суддя вважає, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеним існування ризику впливу ОСОБА_5 на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою перешкоджання надання останніми повних та достовірних показань щодо обставин вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, не знайшов свого підтвердження в ході судового розгляду ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки прокурором не надано слідчому судді обґрунтованих доказів, які б свідчили про наявність вказаного ризику.

У відповідності до статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У відповідності до частини 1 статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Так, згідно з частинами 4, 5 статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи вищевказане та дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, переслідуючи мету захисту інтересів суспільства, зважаючи, що надані, органом досудового розслідування, докази про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення є вагомими, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винуватим, враховуючи доведеність в ході розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Разом з тим, при визначенні розміру застави необхідно враховувати майновий стан підозрюваного та не допускати встановлення такого розміру застави, що є заздалегідь непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави. Таким чином, саме розмір застави визначає ступінь суворості даного запобіжного заходу, а при його визначенні враховуються об`єктивні й суб`єктивні критерії, в тому числі можливість особи внести заставу, її особисту ситуацію. Основною метою застави є гарантування виконання особою своїх процесуальних обов`язків.

Враховуючи наведене, застава у розмірі 80 (вісімдесяти) розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240,00 грн. (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень 00 коп.) грн. 00 коп. буде достатньою для гарантування виконання ОСОБА_5 своїх процесуальних обов`язків. Слідчий суддя також враховує реальну можливість внесення застави у повному розмірі чи її частини іншими особами, та пропорційність цього заходу в цілому.

На підставі викладеного, керуючись статтями 177, 182, 194, 196, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді - застави в розмірі 242 240,00 грн. (двісті сорок дві тисячі двісті сорок гривень 00 коп.), що становить що становить 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний не пізніше 5-ти (п`яти) днів з дня обрання запобіжного заходу у виді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем на депозитний рахунок: Банк отримувача коштів: ДКСУ, м. Київ; Код банку отримувача (МФО): 820172; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26268059; Рахунок отримувача: UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду м. Києва.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі процесуальні обов`язки:

1) прибувати до слідчого у кримінальному провадженні до Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві за адресою: м. Київ, пр.-т Повтіряних Сил, 49 або прокурора до Солом`янської окружної прокуратури м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Академіка Шалімова, 3-А - за кожним викликом;

2) не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

3) повідомляти слідчого, прокурора або суд (залежно від стадії кримінального провадження) про зміну свого місця проживання;

4) утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні за переліком осіб визначених слідчим та прокурором щодо обставин даного кримінального провадження поза межами процесуальних дій;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і виїзд в Україну.

В задоволенні іншої частини вимог клопотання - відмовити.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строків досудового розслідування до 28 січня 2025 року.

У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 КПК України. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає виконанню не пізніше 5 (п`яти) днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 та ОСОБА_7 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали буде проголошено 20 січня 2025 року о 17 год. 15 хв.