Справа № 953/54/25
н/п 1-кп/953/556/25
"16" січня 2025 р. м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
за участю прокурора - ОСОБА_3 ,
потерпілої - ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
обвинуваченого - ОСОБА_6 ,
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -
встановив:
Прокурор ОСОБА_7 в підготовчому судовому засіданні зазначив, що підстав для закриття, зупинення провадження немає. В справі маються всі необхідні для розгляду в судовому засіданні матеріали. Порушень КПК України при проведені досудового розслідування не встановлено. Клопотань щодо проведення закритого судового засідання не заявлено.
Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні не заперечували проти прийняття цивільного позову в провадження, закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду.
Крім того, в судовому засіданні прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова подано клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , посилаючись на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні заперечували проти продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою у вигляді домашнього арешту, вказував на наявність захворювань.
Суд, вислухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали, залучені сторонами кримінального провадження, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової шкоди, та яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.
Згідно статті 62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану кримінально протиправними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом.
Поряд з цим, відповідно до статті 56 КПК України, потерпілий має право протягом кримінального провадження на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства.
Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Згідно ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.
У зв`язку із вищевикладеним, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстави для прийняти в провадження цивільного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.
Крім того, в підготовчому судовому засіданні встановлено, що перешкод для призначення судового засідання немає, а саме, підстави для прийняття рішення, передбаченого п.п. 1-4 ч. 2 ст. 314 КПК України відсутні. В підготовчому судовому засіданні проведені всі необхідні дії щодо підготовки до судового розгляду. Кримінальне провадження підсудне цьому суду.
Наданий суду обвинувальний акти за своїм змістом та формою відповідає вимогам ст. 291 КПК України.
До обвинувального акту додано: реєстри матеріалів досудового розслідування; розписку підозрюваних про отримання копії обвинувального акта, і реєстри матеріалів досудового розслідування.
Згідно вимог ст. 314 КПК України, суд має право, крім іншого прийняти рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.
Судом встановлено, що обвинувальний акт відносно ОСОБА_6 складений у відповідності з вимогами КПК України. Провадження за обвинувальним актом підсудне суду. Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає. Порушення вимог КПК України, які б унеможлювали призначення провадження до судового розгляду під час засіданні не заявлені та судом не встановлені.
Таким чином, суд приходить до висновку, що судом проведені всі підготовчі дії, передбачені нормами чинного КПК України та суд вважає за можливе призначити справу відносно ОСОБА_6 до судового розгляду.
Судове засідання з урахуванням ст. 27 КПК України слід проводити у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
Відповідно до положень ст. 315 КПК України, якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. На підставі вищезазначеного та враховуючи, що судом проведені всі підготовчі дії, передбачені нормами чинного КПК України, суд вважає за можливе призначити справу до судового розгляду.
Крім того, вислухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали, залучені сторонами кримінального провадження щодо запобіжного заходу, суд приходить до наступного.
Згідно ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.12.2024 відносно ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Харківський слідчий ізолятор» строком на 49 днів до 20.01.2025 включно, з визнанням розміру застави.
Суд вважає, що на цей час існують правові підстави для продовження застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою.
Під час розгляду клопотання судом вивчалась можливість застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання вищезазначених ризиків.
При розгляді клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_6 судом також враховується, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Харкова, громадянин України, неодружений, має середню освіту, не працює, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий:
- вироком Жовтневого районного суду м. Харкова від 11.06.2010 за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки, 26.06.2012 умовно-достроково звільнений ухвалою Червонозаводського районного суду міста Харкова від 18.06.2012 з невідбутим строком 1 рік 2 місяці 27 днів;
- вироком Жовтневого районного суду м. Харкова від 29.07.2013 за ч. 2 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 2 роки 6 місяців;
- вироком Жовтневого районного суду м. Харкова вд 11.11.2013, з урахуванням ухвали Апеляційного суду Харківської області від 06.03.2014 за ч. 2, ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки 2 місяці, 01.10.2015 умовно-достроково звільнений ухвалою Дзержинського районного суду міста Харкова від 23.09.2015 з невідбутим строком 8 місяців 10 днів;
- вироком Жовтневого районного суду м. Харкова від 14.12.2016 за ч. 3 ст. 185 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки;
- вироком Московського районного суду м. Харкова від 11.10.2017 за ч. 2 ст. 186 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки 2 місяці, 25.01.2019 звільнений у зв`язку з відбуттям покарання;
- вироком Жовтневого районного суду м. Харкова від 22.02.2021 за ч. 3 ст. 185, ч. 2 ст. 186 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки 6 місяців, 09.01.2024 звільнений у зв`язку з відбуттям покарання.
Суд зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).
Надаючи оцінку можливості обвинувачених переховуватися від суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останні з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину, можуть вдатися до відповідних дій.
При встановленні наявності ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, судом встановлено, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, в сфері злочинів проти власності, враховуючи дані про особу обвинуваченого та тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим, суд вважає доведеним існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховатися від суду, незаконний вплив на потерпілих, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, які на теперішній час не зменшились.
Таким чином, оцінюючи сукупність обставин, передбачених в ст. 178 КПК України, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
Будь-яких даних про неможливість ОСОБА_6 перебувати під вартою через стан здоров`я, матеріали, надані суду, не містять та стороною захисту не надані.
Керуючись ст. ст. 177, 178, 193, 194, 201, 314-317 КПК України, -
Клопотання прокурора Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 16 березня 2025 року включно.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_6 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_6 обов`язки:
1) прибувати за першим викликом до суду;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він мешкає м. Харків, без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну місця свого проживання;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які надають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Встановити строк дії ухвали з 16 січня 2025 року до 16 березня 2025 року включно.
Прийняти в провадження цивільний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.
Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).
Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, потерпілу, обвинуваченого, захисника, цивільного позивача, цивільного відповідача.
Проведення судового розгляду кримінального провадження визначити у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.
Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строків тримання під вартою безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а обвинуваченим ОСОБА_6 - в той же строк, але з моменту вручення йому ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її дію та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя ОСОБА_1