КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/6736/24
Провадження № 1-кп/552/998/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.12.2024 м. Полтава

Київський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

захисників обвинуваченої адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000532 від 11.07.2024, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Москва, РФ, громадянки України, непрацюючої, пенсіонерки, з вищою освітою, розлученої, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 121 КК України,

встановив:

До Київського районного суду м. Полтави 01.10.2024 надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000532 від 11.07.2024, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 121 КК України.

В судовому засіданні прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме тим, що остання може переховуватися від суду, офіційно не одружена, не працевлаштована, що свідчить про слабкість її соціальних зв`язків, може незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні з метою спонукання останніх до зміни раніше наданих показань або до відмови від їх надання, може вчинити інше кримінальне правопорушення, відсутність офіційних джерел доходів, постійного або тимчасового місця роботи. Перебуваючи на свободі ОСОБА_5 може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки вчинене нею кримінальне правопорушення свідчить про те що підозрювана схильна до агресивної поведінки, і здатна завдати фізичної шкоди життю та здоров`ю іншої людини, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Захисники обвинуваченої адвокати ОСОБА_6 та ОСОБА_7 проти задоволення клопотання заперечували, просили суд обрати більш м`який запобіжний захід. Обвинувачена ОСОБА_5 підтримала думку захисників.

29.11.2024 до суду надійшло клопотання потерпілого ОСОБА_4 про застосування до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке в судовому засіданні потерпілий підтримав.

Суд, заслухавши прокурора, захисників, обвинувачену та потерпілого, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України судом за клопотанням прокурора вирішується питання щодо застосування запобіжного заходу.

Ч. 1 ст. 331 КПК України, визначено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 56 КПК України протягом кримінального провадження потерпілий має право заявляти клопотання.

Водночас, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 56 КПК України під час судового провадження в будь-якій інстанції потерпілий має право підтримувати обвинувачення в суді у випадку відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення.

Згідно, ч. 2 ст. 340 КПК України у разі відмови прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді головуючий роз`яснює потерпілому його право підтримувати обвинувачення в суді та ч. 4 ст. 340 КПК України потерпілий, який погодився підтримувати обвинувачення в суді, користується всіма правами сторони обвинувачення під час судового розгляду.

Тому суд, вирішуючи клопотання потерпілого ОСОБА_4 про застосування до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, дійшов висновку, що потерпілий не має права заявляти клопотання про обрання, скасування або зміну запобіжного заходу, клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій в суді під час судового розгляду тощо, окрім випадків, коли це право прямо передбачено КПК України.

Оскільки нормами КПК не визначений механізм щодо повернення судом клопотання стороні кримінального провадження під час судового розгляду, тому необхідно застосувати принцип аналогії.

Відповідно до ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо: скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність повернення потерпілому ОСОБА_4 клопотання про застосування до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, як таке, що подане особою, яка не має права його подавати.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці, судом встановлено наступне.

Так, строк дії обраного обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту закінчується 15 грудня 2024 року. У зв`язку з чим виникло питання про продовження обвинуваченій запобіжного заходу.

Згідно ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до частини 1 статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини 2 статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною 3 статті 176 КПК України встановлено, що суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно ч. 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Як вбачається з обвинувального акта та реєстру матеріалів досудового розслідування ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 121 КК України.

02.09.2024 ухвалою Полтавського апеляційного суду застосовано щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави. Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 17.09.2024 змінено запобіжний захід із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, який в подальшому ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 15.10.2024 було продовжено на два місяці.

Тобто, обґрунтованість підозри в даному випадку була предметом перевірки слідчим суддею Октябрського районного суду м. Полтави від 17.09.2024.

Вирішуючи питання доцільності продовження обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, суд враховує те, що вона обвинувачується у вчинені тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі від семи до десяти років позбавлення волі. З урахуванням тяжкості інкримінованого обвинуваченій злочину і суворості покарання, яке може бути призначено обвинуваченій судом в разі доведення її винуватості, існують обґрунтовані ризики можливості переховування обвинуваченої від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Оскільки на даний час судове слідство у кримінальному провадженні не закінчено, ОСОБА_5 може чинити тиск на потерпілого та свідків з метою зміни показів у суді. Також на думку суду ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та продовжити злочинну діяльність, оскільки вчинене нею кримінальне правопорушення свідчить про те що вона схильна до агресивної поведінки, і здатна завдати фізичної шкоди життю та здоров`ю іншої людини.

Такі ризики існували на час обрання запобіжного заходу обвинуваченій ОСОБА_5 , не зменшилися та продовжують мати місце на даний час.

При цьому, суд враховує те, що обвинувачена має місце реєстрації та проживання, але вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки. Отже зазначені доводи не є достатніми для зміни обвинуваченій запобіжного заходу на більш м`який.

Суд враховує принцип презумпції невинуватості, в той же час в даному кримінальному провадженні справжні інтереси суспільства полягають у якнайшвидшому та ефективному розгляді даного кримінально провадження в порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України, для чого суд має забезпечити зокрема відсутність будь-якого впливу обвинуваченої на потерпілого та свідків, а також її належну процесуальну поведінку.

На думку суду, застосування щодо обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу, не зможе запобігти вказаним ризикам.

Отже клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 181, 331 КПК України,

ухвалив:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на два місяці.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_5 такі обов`язки:

- не залишати цілодобово місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 ;

- прибувати до суду за першою вимогою;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування в будь-якій формі з потерпілим та свідками.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту застосувати без використання електронного засобу контролю.

Роз`яснити обвинуваченій, що у разі невиконання покладених на неї обов`язків до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники поліції, з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Встановити строк дії ухвали до 10.02.2025.

Клопотання потерпілого ОСОБА_4 про застосування до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повернути.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошений судом 11.12.2024 о 8 год 00 хв.

Суддя ОСОБА_1