Справа № 529/465/23
Провадження № 1-кп/529/49/24
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року Диканський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Диканька Полтавської області у режимі відеоконференції кримінальне провадження № 0000008 стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Цапівка Золочівського району Харківської області, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , з середньою освітою, неодруженого, не працюючого, невійськовозобов`язаного, який являється особою з інвалідністю з дитинства 3 групи, раніше не судимого,

обвинуваченого у вчиненні ним злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Формулювання обвинувачення, яке пред`явлене особі і визнане судом недоведеним.

Згідно з обвинувальним актом у період часу з 13 грудня 2021 року по 14 грудня 2021 року обвинувачений ОСОБА_4 , перебуваючи на території лісопосадки в урочищі "Яблучне", яке розташоване поблизу земельної ділянки з кадастровим номером :06:005:0758, неподалік с. Цапівка Богодухівського району Харківської області, реалізуючи свій прямий умисел, спрямований на незаконну порубку дерев лісових насаджень, не маючи спеціального дозволу на спеціальне використання лісових ресурсів, тобто не маючи права здійснювати порубку дерев на зазначеній ділянці територіальної громади, використовуючи бензопилу марки "Ribir Garden tools" моделі "GCS 8000", здійснив незаконну порубку двох сухостійних дерев породи "клен", діаметром 15 см та 25 см, трьох сироростучих дерев породи "клен", з них діаметром 14 см у кількості 2 одиниці та 25 см у кількості 1 одиниця, одного сухостійного дерева породи "груша", діаметром 23 см, трьох сухостійних дерев породи "дуб", діаметром 26 см, 27 см, 34 см, п`яти сироростучих дерев породи "дуб", з них діаметром 19 см у кількості 2 одиниці, діаметром 23 см - 1 одиниця, діаметром 27 см - 1 одиниця та діаметром 31 см - 1 одиниця. Відповідно до висновку експерта від 16.02.2023 № СЕ-19/121-23/2896-ЕК за результатами економічної експертизи розмір збитків (шкоди), заподіяних комунальній власності Золочівської об`єднаної територіальної громади Богодухівського району Харківської області порушенням лісового законодавства, внаслідок незаконної порубки обвинуваченим ОСОБА_4 14 дерев (8 сироростучих та 6 сухостійних) породи "дуб", "клен" та "груша", підтверджується на загальну суму 35 720,33 грн.

Згідно з обвинувальним актом, таким чином ОСОБА_4 вчинив злочин, передбачений ч. 1 ст. 246 КК України, у вигляді незаконної порубки дерев лісових насаджень, що заподіяла істотну шкоду.

Позиція сторін кримінального провадження.

Прокурор ОСОБА_3 вказав, що в судовому засіданні було достеменно встановлено, що інкриміноване кримінальне правопорушення вчинено обвинуваченим, тому просить суд визнати ОСОБА_4 винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та призначити покарання у вигляді позбавлення волі на строк 2 роки із застосуванням спеціальної конфіскації вилученої в обвинуваченого пилки, яка є знаряддям вчинення злочину та визнана речовим доказом. Прокурор також просив стягнути з обвинуваченого на користь держави витрати на проведення судово-економічної експертизи.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні свою винуватість у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, заперечував. Вказав, що він проживає у с. Цапівка Золочівської об`єднаної територіальної громади. У середині грудня 2021 року він у лісі збирав сухостой та гілки для опалення свого будинку. При ньому були бензопила і сокира. Сокиру і бензопилу він взяв з собою, щоб розпилювати і розрубувати гілки, де більші. У цей час туди приїхали працівники поліції і обвинуватили його у тому, що це він спиляв дерева, сказали йому, щоб він підписував документи, вони фотографували дерева, які вже були спиляні, погрожували йому. Але ці дерева були спиляні до нього "чорними лісорубами". Працівники поліції сфотографували місце події, погрожували йому, телефон у нього забрали. ОСОБА_4 вказав, що поліцейські сказали йому: "Підписуй документи, а телефон приїдеш забереш". Поліцейські приїжджали до сусідів, погрожували йому та його батькові, незаконно їх зупиняли. Обвинувачений зазначив, що після "чорних лісорубів" він збирав лише сухостой. Зібраний сухостой він перевозив на санках по снігу. У нього дійсно є мотоблок з причепом, він використовує його для сільськогосподарських робіт, щоб ним перевезти, наприклад, сіно, також він обробляє ним город. ОСОБА_4 вказав, що він не вправі через приватне поле їздити мотоблоком. У лісі його мотоблока не було. На момент приїзду поліцейських він нічого не пиляв, а лише складав знайдений сухостой і збирався додому. Там якраз в цей час з іншого боку лісу пиляли "чорні лісоруби" і тому поліцейські почули звук саме їхньої пилки. Коли працівники поліції під`їхали до нього, то в цей час автомобіль УАЗ виїхав з лісу і поїхав. Свідки, які були допитані по справі, возять попід дворами дрова і продають їх незаконно, він це сам бачив. ОСОБА_4 вказав, що у свідків є причини його обмовляти, тому що вони злі на нього та на його батька, бо вони їм "перекривають кисень", бо бачуть, що вони роблять. ОСОБА_4 вказав, що він раніше був знайомий із свідками по справі, вони охороняли дачу в Цапівці, а Коротун там ставив свій автомобіль. ОСОБА_4 вказав, що свідок ОСОБА_6 його обмовив та надав неправдиві покази. ОСОБА_4 зазначив, що він не визнає свою вину в інкримінованому йому злочині, він не спилював сироростучі дерева, а лише збирав сушняк.

Посилаючись на відсутність доказів його винуватості у вчиненні інкримінованого йому злочину, обвинувачений ОСОБА_4 просив винести стосовно нього виправдувальний вирок. У разі винесення обвинувального вироку ОСОБА_4 просив призначити мінімальне покарання, посилаючись на те, що він та його батько, за яким він доглядає, є обоє особами з інвалідністю.

Захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні вказав, що матеріалами кримінального провадження не доведено винуватість обвинуваченого поза розумним сумнівом, обвинувальний вирок не може ґрунтуватися на припущеннях, а належні та достатні докази винуватості ОСОБА_4 в інкримінованому йому злочині відсутні. Зокрема, до протоколу огляду місця події додано фотографії, які за версією прокурора, доводять, що це ОСОБА_4 спилював дерева. Однак зафіксовані на фотографіях пеньки спиляні мінімум місяць до того, як ОСОБА_4 знайшли поліцейські, бо притрушені снігом. Немає підстав стверджувати, що це саме ОСОБА_4 спиляв ці дерева. Потерпілою стороною по справі визнано Золочівську селищну раду Богодухівського району Харківської області. Земля, на якій було виявлено незаконну порубку, дійсно перебуває на балансі селищної ради, але цієї підстави не достатньо для визнання потерпілим саме Золочівську селищну раду. Матеріали кримінального провадження не містять доказів, що проводилась інвентаризація цієї лісосмуги. Було надіслано лист до ДП "Слобожанське" щодо розрахунків завданої шкоди. Саме звідти надійшла відповідь, але потерпілим чомусь визнано селищну раду, а не це підприємство. Незрозуміло, чому саме ДП "Слобожанське" надало розрахунки збитків. Посилаючись на вказане, захисник обвинуваченого просив винести виправдувальний вирок у справі.

Представник потерпілого Золочівської селищної ради Богодухівського району Харківської області ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилася, у раніше наданій суду заяві просила провести розгляд справи за її відсутності. Представник потерпілого також вказала, що потерпілим не буде заявлятися цивільний позов /том 1, а.с. 32/.

Докази надані сторонами кримінального провадження та надання їм оцінки судом.

Докази сторони обвинувачення.

Сторона обвинувачення в обґрунтування винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, посилається на показання свідків, які були допитані в судовому засіданні, а саме:

- показання свідка ОСОБА_8 , який в судовому засіданні пояснив, що він є поліцейським. До поліції надійшов виклик про ДТП біля с. Писарівка. Він разом з черговим нарядом виїхав на виклик. Під час оформлення ДТП він почув, що у лісі працює бензопилка. Коли він пішов на звук цієї бензопилки, то побачив там ОСОБА_4 , який сидів біля дерева з бензопилкою і розпилював дерева. Дерева були свіжоспиляні на метровки і складені. ОСОБА_4 сказав, що хотів потім приїхати на мотоблоці і забрати дерева для своїх потреб. Свідок вказав, що після цього вони викликали слідчо-оперативну групу та склали відповідні документи. Свідок ОСОБА_8 вказав, що ОСОБА_4 у лісі був один. ОСОБА_4 говорив, що вважає, що можна пиляти дрова, так як ліс нікому не належить, а в нього немає грошей, щоб купити дрова для опалення будинку. Свідок зазначив, що там ще були спиляні дрова. Ця подія відбулася 14.12.2021 перед Новим роком.

- показання свідка ОСОБА_9 , який в судовому засіданні пояснив, що він є працівником поліції та був на виїзді з приводу ДТП. При оформленні ДТП вони почули з лісосмуги звук працюючої бензопили. Вони поїхали туди та побачили там обвинуваченого ОСОБА_4 з пилкою, біля нього були свіжоспиляні дерева. Поліцейськими було зібрано первинний матеріал по цьому факту. Дозвільних документів на порубку дерев ОСОБА_4 не показував. ОСОБА_4 пояснював, що заготовляє дрова додому. Транспортного засобу біля ОСОБА_4 не було, але біля лісосмуги був слід від мотоблока з причіпом. Свідок вказав, що точної дати, коли все це відбувалося він не пам`ятає. Свідок зазначив, що коли він з іншими поліцейськими заходили у лісосмугу, то ОСОБА_4 в цей час ховався за деревом, з ним була виключена бензопила. Свідок вказав, що вже не пам`ятає, скільки з ОСОБА_4 було дров.

- показання свідка ОСОБА_10 , який в судовому засіданні пояснив, що він знайомий з обвинуваченим ОСОБА_4 . Свідок вказав, що це було у 2021 році. Він неодноразово бачив ОСОБА_4 , який їздив мотоблоком в сторону урочища Яблучне з бензопилою, а назад повертався з дровами. Свідок вказав, що він був понятим по справі і підписував документи, які оформлялися поліцейськими. Він працював у єгерській службі, якій підпорядкована ця територія.

Свідок ОСОБА_11 , який є батьком обвинуваченого ОСОБА_4 , в судовому засіданні відмовився давати показання, посилаючись на ст. 63 Конституції України.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні відмовився від допиту свідків зі сторони обвинувачення - ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

Прокурором в судовому засіданні також було надано письмові докази, які на думку сторони обвинувачення, підтверджують винуватість ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, а саме:

- рапорт інспектора СРПП ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_14 від 14.12.2021, адресований начальнику цього відділу поліції ОСОБА_15 , в якому ОСОБА_16 доповідає, що ним спільно з поліцейськими СРПП ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області старшими сержантами поліції ОСОБА_9 і ОСОБА_8 під час патрулювання згідно графіку чергувань 14 грудня 2021 року близько 10 години було виявлено факт незаконної порубки ОСОБА_4 деревини в лісі, розташованому поблизу с. Цапівка, а саме дерев породи дуб, клен та груша в кількості близько 15 дерев /том 1, а.с. 173/.

- заява ОСОБА_11 від 04.01.2022, адресована слідчому Відділення № 1 СВ Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області капітану поліції ОСОБА_17 , в якій ОСОБА_11 вказав, що він добровільно видає ОСОБА_18 блакитного кольору для проведення огляду та приєднання в якості речового доказу в межах кримінального провадження № 0000008 від 04.01.2022 /том 1, а.с. 174/.

- протокол огляду місця події від 04.01.2022 та додані до нього фотографії бензопили, в якому вказано, що місцем огляду являється територія відділення поліції № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області, а саме кабінет слідчого, в якому на підлозі виявлено та оглянуто бензопилу ТМ "Ribіr" Garden tools GCS 8000 блакитного кольору, яку було вилучено в ОСОБА_11 /том 1, а.с. 175-178/.

- постанова про визнання і приєднання до кримінального провадження речових доказів від 04.01.2022, якою визнано бензопилу ТМ "Ribіr" Garden tools GCS 8000 речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000008 /том 1, а.с. 197/.

- розписка ОСОБА_11 про те, що він зобов`язується зберігати надану йому бензопилу марки "Ribіr" блакитного кольору на території свого домоволодіння, розташованого у с. Цапівка Богодухівського району Харківської області /том 1, а.с. 198/.

- протокол огляду місця події від 11.01.2022, проведеного за участі двох понятих ОСОБА_13 та ОСОБА_12 , та додані до нього фотографії із зображенням пеньків дерев, в ході якого було оглянуто урочище "Яблучне", яке розташоване поблизу с. Фартушне - Цапівка Богодухівського району Харківської області. Під час огляду було виявлено свіжоспиляні пеньки деревини різних порід та різного діаметру, а саме: клен сухий діаметром 15 см, груша суха діаметром 23 см, клен сухий діаметром 25 см, дуб сухий діаметром 26 см, дуб сухий діаметром 27 см, дуб сухий діаметром 34 см, клен сирий діаметром 14 см - 2 шт, дуб сирий діаметром 19 см - 2 шт, дуб сирий діаметром 23 см, клен сирий діаметром 25 см, дуб сирий діаметром 27 см, дуб сирий діаметром 31 см. Біля вказаних пеньків виявлено фрагменти свіжоспиляної тирси. Пеньки деревини не вилучалися /том 1, а.с. 199-214/.

- повідомлення Золочівської селищної ради Богодухівського району Харківської області від 25.01.2022 № 311/02-22, надане за запит слідчого, у якому вказано, що урочище "Яблучне" поблизу с. Цапівка Богодухівського району Харківської області знаходиться в масиві земель, в межах несформованої земельної ділянки, що відноситься до комунальної власності. Дерева є її складовою частиною, їх інвентаризація не проводилася /том 1, а.с. 216-219/.

- розрахунок шкоди, заподіяної порушенням лісового законодавства внаслідок незаконної рубки дерев за межами с. Цапівка Золочівської ОТГ Богодухівського району Харківської області, виконаний головним лісничим ДП "Слобажанське" ОСОБА_19 , відповідно до якого розмір шкоди складає 38 893,89 грн /том 1, а.с. 232/.

- висновок експерта за результатами судової економічної експертизи від 16.02.2023 № СЕ-19/121-23/2896-ЕК, наданий Харківським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України, відповідно до якого розмір збитків (шкоди) заподіяних порушенням лісового законодавства, внаслідок незаконної порубки за межами с. Цапівка Золочівської ОТГ Богодухівського району Харківської області 14 дерев (8 сироростучих та 6 сухостійних) породи "Дуб", "Клен" та "Груша", підтверджується на загальну суму 35 720,33 грн /том 1, а.с. 239-242/.

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 23.03.2023 та додана до нього довідка, відповідно до якого свідок ОСОБА_10 у присутності двох понятих заявив, що він впізнає ОСОБА_4 на фото під № 3, якого він бачив в середині грудня 2021 року із бензопилою, який направлявся у бік урочища "Яблучне" поблизу с. Цапівка Богодухівського району Харківської області /том 1, а.с. 250-253/.

Прокурор вказав, що зазначені вище докази в сукупності свідчать про те, що обвинувачений ОСОБА_4 вчинив злочин, передбачений ч. 1 ст. 246 КК України, у вигляді незаконної порубки дерев лісових насаджень, що заподіяла істотну шкоду.

Суд враховує, що інші документи, які надані стороною обвинувачення, не є доказами, а лише процесуальними рішеннями, відомостями, що характеризують особу обвинуваченого чи інші рішення, які вирішують певні процедурні питання досудового розслідування, установлюють чи визначають певні процесуальні статуси, або їх затверджують. Тому, суд їх не оцінював відповідно до положень ст. 94 КПК України.

Матеріали та докази надані стороною захисту.

Сторона захисту не ініціювала допит свідків зі своєї сторони. Сторона захисту не надала суду письмових доказів на спростування винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину.

Витребувані судом за клопотанням сторони захисту Відомості з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0000008 стосовно ОСОБА_4 за ч. 1 ст. 246 КК України суд не досліджує та не враховує як письмовий доказ зі сторони захисту при оцінці винуватості ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, оскільки ці Відомості лише фіксують хід досудового розслідування у кримінальному провадженні в електронній базі даних про кримінальні правопорушення (ЄРДР). Крім того, ці Відомості були витребувані судом за клопотанням сторони захисту саме для достовірного з`ясування того, чи були порушені строки проведення досудового розслідування та встановлення підстав для закриття кримінального провадження у зв`язку із цим і були досліджені судом при розгляді відповідного клопотання захисника обвинуваченого. Ухвалою суду від 09.04.2024 судом було відмовлено у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження у зв`язку із порушенням строків проведення досудового розслідування /том 1, а.с. 269-270/. Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 09.07.2024 апеляційну скаргу захисника в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 залишено без задоволення, а ухвалу суду від 09.04.2024 - без змін /матеріали виділеного провадження, а.с. 89-92/.

Оцінка наданих сторонами доказів, їх позицій, а також підстави для виправдання обвинуваченого ОСОБА_4 із зазначенням мотивів, з яких суд відкидає докази обвинувачення.

Відповідно до ст. 22 КПК України судом, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створено усі необхідні умови для реалізації сторонами під час розгляду кримінального провадження в суді їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, щоб провадження було здійснено на засадах змагальності, що передбачає самостійне відстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими Кримінальним процесуальним кодексом України

Між тим, діючи відповідно до вимог ст. 94 КПК України, суд констатує, що надані стороною обвинувачення докази не є достатніми для доведення поза розумним сумнівом винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України

Доведеність висунутого обвинувачення має ґрунтуватися лише на належних, достовірних та допустимих доказах, які у цілому мають доводити винуватість поза розумним сумнівом. Суд має надати оцінку доказам як окремо та і в цілому відповідно до вимог ст. 94 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 373 КПК України виправдувальний вирок ухвалюється у разі не доведення, що в діянні обвинуваченого є склад кримінального правопорушення.

Обвинувальний вирок не може ґрунтуватися на припущеннях і ухвалюється лише за умови доведення під час судового розгляду винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Верховний Суд, стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

З одного боку, стандарт доведення поза розумним сумнівом передбачає, що сумнів не повинен бути суто умоглядним, а має ґрунтуватися на певних установлених судом обставинах або недоведеності важливих для справи обставин, що дає підстави припускати такий розвиток подій, який суперечить версії обвинувачення і який неможливо спростувати наданими сторонами доказами. З іншого боку, для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням (постанови Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 688/788/15-к, від 08 жовтня 2019 року у справі № 195/1563/16-к, від 21 січня 2020 року у справі № 754/17019/17, від 16 вересня 2020 року у справі № 760/23459/17.).

Згідно з ст. 62 Конституції України, ст. 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, а обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожна людина має право на справедливий розгляд справи. Не може піддаватися кримінальному покаранню доки не буде визнана винною в законному порядку, обвинувачення не може ґрунтуватися на отриманих незаконним шляхом доказах або припущеннях, а обвинувальний вирок не може ґрунтуватися на припущеннях і ухвалюється лише за умови доведення у ході судового розгляду винуватості особи у вчинені кримінального правопорушення, всі сумніви щодо доведеності вини трактуються на користь обвинуваченого.

Так, у справі "Barberа, MesseguandJabardo v. Spain" від 06 грудня 1998 року (п. 146) Європейський Суд з прав людини встановив, що "принцип презумпції невинуватості" вимагає, серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не розпочинали розгляд справи з упередженої думки, що підсудний вчинив злочин, який йому ставиться в вину, обов`язок доказування лежить на обвинуваченні, і будь-який сумнів має тлумачитися на користь підсудного. (Barberа, MesseguandJabardo v. Spain, judgmentof 6 December 1988, Series A no. 146, p. 33, § 77).

Таким чином, суд повинен ретельно перевіряти доводи сторони захисту, які обґрунтовано ставлять під сумнів версію сторони обвинувачення.

Суд, проаналізувавши показання свідків та досліджені в судовому засіданні докази сторони обвинувачення та захисту в їх сукупності, приходить до висновку, що наявні докази жодним чином не підтверджують інкриміноване ОСОБА_4 обвинувачення, сформульоване в обвинувальному акті.

Частиною 1 статті 246 КК України передбачено кримінальну відповідальність за незаконну порубку дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду.

Об`єктом злочину є науково обґрунтоване, раціональне використання лісів, їх охорона та відтворення для теперішніх та майбутніх поколінь.

Предметом злочину є ліс на корені, тобто дерева і чагарники у лісах, захисних та інших лісових насадженнях в природному стані (невідділені від коріння), а також у заповідниках, або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах України.

Заготівля поваленого вітром лісу (буреломного) не підпадає під дію ст. 246 КК України і розглядається як самоправство (ст. 356 КК України). Викрадення вже зрубаної деревини розглядається як злочин проти власності.

Об`єктивна сторона злочину виражається в незаконній порубці лісу, тобто це всі випадки відділення дерев і чагарників, які знаходяться в лісі, від кореня незалежно від використовуваних засобів і способів (сокира, пилка чи інші предмети).

Порубкою дерев та чагарників у лісах визнається як відокремлення від кореня або викорчовування ростучого чи сухостійкого дерева, чагарника за допомогою спеціальних пристосувань, так і пошкодження, яке припиняє ріст деревостану (наприклад, повалення дерева транспортними засобами, відділення основних гілок від стовбура тощо).

Незаконною є порубка лісу лісозаготівельними організаціями, підприємствами і установами на ділянках, що не призначені для цього, порубка лісу фізичними особами без відповідного дозволу (тобто лісорубного квитка або ордера), або хоча і тими, що мають квиток (ордер), але не на тій ділянці, не в тій кількості, або порубка дерев і кущів не тих порід, на які було дано дозвіл.

Кримінальна відповідальність за незаконну порубку лісу настає у випадках, коли остання здійснювалася з порушенням нормативних актів, які регулюють порядок порубки дерев і чагарників, у лісах, захисних та інших лісових насадженнях (якщо при цьому заподіяно істотну шкоду), або в заповідниках чи на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах.

Зокрема, визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.

Завершеним є злочин, коли дерева зрубані і заподіяна відповідна істотна шкода. Питання про істотність шкоди повинно визначатися в кожному конкретному випадку з урахуванням усіх обставин справи (вартість, екологічна цінність, кількість добутого, чи пошкодженого, чи знищеного, а також розмір шкоди, заподіяної довкіллю).

Вирішуючи питання про те, чи є шкода істотною, слід ураховувати не тільки кількісні та вартісні критерії, а й інші обставини, що мають значення для вирішення цього питання.

У справах про злочини, відповідальність за які передбачена ст. 246 КК України, шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення у певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту тощо. Якщо внаслідок незаконної порубки дерев, чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав несе відповідальність за статтями 64-67 КУпАП.

Шкода, заподіяна незаконною порубкою лісу, визначається вартістю незаконно зрубленого дерева і чагарника, їх екологічною цінністю, а також розміром шкоди, заподіяної довкіллю. Шкода, заподіяна незаконною порубкою лісу, обчислюється за таксами, затвердженими постановами Кабінету Міністрів України.

Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом.

З обвинувального акта вбачається, що ОСОБА_4 інкримінується незаконна порубка дерев лісових насаджень без спеціального дозволу на порубку дерев у період часу з 13 грудня 2021 року по 14 грудня 2021 року.

З наявного у матеріалах кримінального провадження рапорту інспектора СРПП ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_20 від 14.12.2021, показань свідків - поліцейських СРПП ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області старших сержантів поліції ОСОБА_9 і ОСОБА_8 вбачається, що ними під час патрулювання було виявлено факт незаконної порубки ОСОБА_4 деревини в лісі 14 грудня 2021 року. Свідки - поліцейські ОСОБА_9 та ОСОБА_8 в судовому засіданні вказали, що ОСОБА_4 мав при собі бензопилу, поряд з ним були свіжоспиляні дрова.

Натомість, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що огляд місця події було проведено лише 11 січня 2022 року, тобто через 18 днів після виявлення поліцейськими ОСОБА_4 у лісі.

У протоколі огляду місця події від 11.01.2022 /том 1, а.с. 199-214/, вказано, що під час огляду було виявлено свіжоспиляні пеньки деревини різних порід та різного діаметру. Біля вказаних пеньків виявлено фрагменти свіжоспиляної тирси. Пеньки деревини не вилучалися. Із доданих до цього протоколу фотографій вбачається, що ці пеньки вже притрушені снігом.

У матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які відомості, які б підтверджували об`єктивну неможливість проведення огляду місця події саме 14 грудня 2021 року, тобто у день виявлення ОСОБА_4 у лісі, та відповідно поважність причин проведення такого огляду аж через 18 днів після такого виявлення. Стороною обвинувачення при судовому розгляді кримінального провадження також не було зазначено таких поважних причин.

У протоколі огляду місця події від 11.01.2022 зафіксовано виявлення лише пеньків дерев. Про виявлення пиляних колод дерев, їх кількість, про виявлення самого ОСОБА_4 у лісі чи про виявлення у нього бензопили чи інших предметів, пристосованих для спилювання чи зрубу дерев у цьому протоколі не вказано.

У матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які документи, які б підтверджували фіксацію виявлення ОСОБА_4 у лісі 14 грудня 2021 року, наявність у нього бензопили чи інших предметів, пристосованих для спилювання чи зрубу дерев, наявність у нього чи біля нього спиляних дерев (колод, пеньків тощо), наявність біля нього будь-якого транспорту для перевезення спиляних дров.

Із заяви ОСОБА_11 від 04.01.2022, який є батьком обвинуваченого ОСОБА_4 , та з протоколу огляду місця події від 04.01.2022 вбачається, що ОСОБА_11 добровільно видав працівникам поліції бензопилу "Ribir", яку було оглянуто та в подальшому визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Натомість, у матеріалах кримінального провадження відсутні докази того, що саме ця бензопилка була у ОСОБА_4 під час виявлення його 14.12.2021 у лісі, так як огляд місця події цього дня з невідомих причин не проведено, вказану бензопилку цього дня як речовий доказ не вилучено.

Свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 в судовому засіданні вказали, що виявили у лісі обвинуваченого ОСОБА_4 біля якого знаходилися вже спиляні дерева, однак вони не вказали, що ОСОБА_4 у момент виявлення спилював конкретне дерево. Також свідки не змогли вказати конкретну кількість спиляних дерев, які знаходилися біля ОСОБА_4 .

Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні вказав, що він лише неодноразово бачив, як ОСОБА_4 їздив мотоблоком в сторону урочища "Яблучне" з бензопилою, а назад повертався з дровами. Натомість, свідок ОСОБА_10 не вказав, що він бачив, як ОСОБА_4 безпосередньо сам спилює дерева.

У протоколі пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 23.03.2023 /том 1, а.с. 250-253/ вказано, що свідок ОСОБА_10 заявив, що він впізнає ОСОБА_4 на фото під № 3, якого він бачив в середині грудня 2021 року із бензопилою, який направлявся у бік урочища "Яблучне" поблизу с. Цапівка Богодухівського району Харківської області, однак у цьому протоколі не зазначено, що цей свідок підтверджує, що він бачив, як ОСОБА_4 саме спилює чи зрубує дерева.

В свою чергу, обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні вказав, що він особисто не спилював дерева, а лише збирав для опалення будинку сухостій. При цьому, у лісі він дійсно бачив спиляні дерева, які однак спиляні не ним, а так званими "чорними лісорубами".

Таким чином, з наданих стороною обвинувачення доказів не можливо достовірно встановити те, що обвинувачений ОСОБА_4 особисто здійснив незаконну порубку дерева, яку саме кількість дерев, якої породи було спиляно, за допомогою якого саме знаряддя вчинення злочину (пилки, сокири тощо) було здійснено незаконну порубку, оскільки огляд місця події у день виявлення у лісі обвинуваченого ОСОБА_4 14.12.2021 не було проведено, не було здійснено огляд та вилучення спиляної деревини, яка знаходилася поруч з ним, не вилучено у нього бензопилку.

Натомість, із протоколу огляду місця події, який було проведено лише 11 січня 2022 року, тобто через 18 днів після виявлення поліцейськими ОСОБА_4 у лісі, неможливо достовірно встановити, що виявлені у лісі під час проведення цього огляду пеньки різного діаметру та різних порід є тими самими деревами, незаконна рубка яких інкримінована обвинуваченому ОСОБА_4 , адже протягом цих вісімнадцяти днів у цьому місці могла мати місце інша незаконна порубка дерева іншими особами.

В судовому засіданні також встановлено, що ні 14 грудня 2021 року, коли працівниками поліції було виявлено у лісі ОСОБА_4 , ні при проведенні огляду місця події 11 січня 2022 року, працівниками поліції не вилучалася ніяка деревина. Після фіксації у протоколі огляду місця події від 11.01.2022 знайдених пеньків судова трасологічна експертиза з метою встановлення того, що ці пеньки свіжозрубані, а не являються сухостоєм, не проводилася.

За змістом ст. 84 КПК України, докази в кримінальному провадженні мають бути отримані тільки у порядку, передбаченому КПК України, отриманий з порушеннями доказ є недопустимим і не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Дослідивши протокол огляду місця події від 11 січня 2022 року /том 1, а.с. 199/, суд встановив, що цей протокол не містить відомостей про те, в рамках якого взагалі кримінального провадження проведений цей огляд місця події та вказаний протокол не підписаний одним із понятих - ОСОБА_12 . Факт присутності понятого ОСОБА_12 при огляді місця події 11.01.2022 не виявилося можливим підтвердити у судовому засіданні, оскільки сторона обвинувачення відмовилася від допиту в судовому засіданні як свідків понятих ОСОБА_13 та ОСОБА_12 . Відомості про проведення відеозапису, яким би було зафіксовано цей огляд місця події, відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

У випадках, передбачених цим Кодексом, хід і результати проведення процесуальної дії фіксуються у протоколі. Протокол підписують усі учасники, які брали участь у проведенні процесуальної дії (ст. 104 КПК України).

Враховуючи те, що протокол огляду місця події від 11.01.2022 не містить відомостей про те, в рамках якого кримінального провадження був проведений огляд, не містить підпису одного з понятих, факт присутності понятого ОСОБА_12 при проведенні цього огляду місця події не виявилося можливим підтвердити у судовому засіданні, оскільки сторона обвинувачення відмовилася від допиту в судовому засіданні як свідка зокрема понятого ОСОБА_12 , враховуючи те, що цей огляд місця події було проведено з невідомих причин аж через 18 днів після виявлення поліцейськими ОСОБА_4 у лісі і відповідно з цього протоколу неможливо достовірно встановити, що виявлені у лісі під час проведення цього огляду пеньки різного діаметру та різних порід є тими самими деревами, незаконна рубка яких інкримінована обвинуваченому ОСОБА_4 , адже протягом цих вісімнадцяти днів у цьому місці могла мати місце інша незаконна порубка дерева іншими особами, беручи до уваги те, що сторона захисту не визнала цей протокол огляду та також його оспорювала, суд дійшов висновку, що протокол огляду місця події від 11.01.2022 та додані до нього додатки у вигляді фотографій із зображенням пеньків, є недопустимим доказом у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 101 КПК України висновок експерта не може ґрунтуватися на доказах, які визнані судом недопустимими.

Враховуючи те, що висновок експерта не може ґрунтуватись на доказах, які визнані судом недопустимими, застосовуючи доктрину "отруєного дерева" (або "ефект доміно"), яка знайшла своє відображення у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справах "Гефген проти Німеччини" від 30.06.2008 та "Яременко проти України" від 30.04.2015, згідно яких визнання одного доказу недопустимим має наслідком невизнання доказами всіх фактичних даних, одержаних на його підставі, тобто матеріали, отримані в результаті використання недопустимого доказу, самі є недопустимими як доказ, суд дійшов висновку, що розрахунок шкоди, заподіяної незаконною рубкою дерева, здійснений головним лісничим ДП "Слобожанське" ОСОБА_19 , та висновок експерта від 16.02.2023 № СЕ-19/121-23/2896-ЕК за результатами проведеної ХНДЕКЦ МВС України судово-економічної експертизи, які виконані на підставі протоколу огляду місця події від 11.01.2022, який визнаний судом недопустимим доказом, як наслідок також є недопустимими доказами.

Дослідивши та оцінивши наявні у кримінальному провадженні докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що стороною обвинувачення не доведено належними, допустимими та достатніми доказами об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, у вигляді незаконної порубки дерев лісових насаджень, що заподіяла істотну шкоду.

Під час судового розгляду кримінального провадження стороною обвинувачення також не було надано суду достатніх та належних доказів, які б підтверджували наявність у діянні ОСОБА_4 складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, у вигляді перевезення, зберігання чи збуту незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду, або складу іншого злочину.

Згідно із статтями 91, 92 КПК України обов`язок доказування події кримінального правопорушення, винуватості обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення покладається на прокурора. Обов`язок доказування належності та допустимості доказів покладається на сторону, що їх подає.

Дослідивши всебічно, повно й неупереджено всі обставини кримінального провадження, суд, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, сукупність доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку, доходить висновку про те, що інкриміноване ОСОБА_4 органом досудового розслідування обвинувачення у вигляді незаконної порубки дерев лісових насаджень, що заподіяла істотну шкоду, не доведене поза розумним сумнівом.

Враховуючи вказані вище встановлені судом обставини у їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати ОСОБА_4 невинуватим та виправдати за пред`явленим обвинуваченням у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 373 КПК України у зв`язку з недоведенням, що в його діянні є склад цього злочину.

Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом при ухваленні вироку, та положення закону, якими керувався суд.

Запобіжний захід ОСОБА_4 під час досудового розслідування та судового провадження не обирався.

Враховуючи те, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 124 КПК України витрати на залучення експерта підлягають стягненню з обвинуваченого на користь держави лише у разі ухвалення обвинувального вироку, то процесуальні витрати у кримінальному провадженні у вигляді витрат на проведення судової економічної експертизи у розмірі 3 020,48 грн у зв`язку з виправданням ОСОБА_4 слід віднести на рахунок держави.

Речовий доказ у вигляді бензопили марки "Ribir Garden tools" моделі "GCS 8000", який знаходиться на відповідальному зберіганні у власника ОСОБА_11 , відповідно до положень ст. 100 КПК України підлягає залишенню ОСОБА_11 як його власність.

Цивільний позов не заявлявся.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 100, 124, 368, 370, 371, 373, 374, 376, 393, 395, ч. 15 ст. 615 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

ОСОБА_4 визнати невинуватим та виправдати за пред`явленим обвинуваченням у скоєнні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 373 КПК України у зв`язку з недоведенням, що в його діянні є склад цього злочину.

Процесуальні витрати у кримінальному провадженні у вигляді витрат на проведення судової економічної експертизи у розмірі 3 020,48 грн у зв`язку з виправданням ОСОБА_4 віднести на рахунок держави.

Речовий доказ у вигляді бензопили марки "Ribir Garden tools" моделі "GCS 8000", який знаходиться на відповідальному зберіганні у власника ОСОБА_11 , - залишити останньому як його власність.

Згідно з ч. 6 ст. 376, ч. 15 ст. 615 КПК України копію вироку негайно після його проголошення вручити прокурору та обвинуваченому, інші учасники судового провадження копію вироку суду мають право отримати після подачі відповідної заяви про це до суду.

Вирок суду може бути оскаржений до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляції через Диканський районний суд Полтавської області.

Вирок суду набирає законної сили через тридцять днів з дня його проголошення, якщо на нього не буде подана апеляційна скарга учасниками судового провадження. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий ОСОБА_1