Справа № 991/838/25
Провадження 1-кс/991/838/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі - слідчий суддя чи суд),

отримавши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України (НАБУ), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР) відомостей про кримінальне правопорушення, після отримання заяви про кримінальне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

1. Стислий опис судового провадження.

30.01.2025 до ВАКС надійшла скарга від 30.01.2025 адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 (далі - скаржник) на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, для розгляду якої відповідно до частини 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі-КПК) на підставі протоколу автоматизованого визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ВАКС ОСОБА_1 .

03.02.2025 ухвалою судді ВАКС ОСОБА_4 відмовлено в задоволенні заяви про самовідвід судді ВАКС ОСОБА_1

04.02.2025 керівник апарату ВАКС ОСОБА_5 у відповідь на службовий лист судді ВАКС ОСОБА_1 про необхідність повторного автоматизованого розподілу цієї справи, обумовленого перебуванням у відпустці та увільненням від роботи для виконання державних обов`язків в період 03-11.02.2025, відмовив у такому.

2. Короткий виклад скарги.

Скаржник в скарзі просив: «1. Визнати бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, уповноважених на внесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 07.01.2025, про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 15, ч.2 ст. 364, ч. 3 ст. 206 та ч. 5 ст. 361 КК України. 2. Зобов?язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 від 07.01.2025, про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 15, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 206 та ч. 5 ст. 361 КК України, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань»,

що обґрунтовувалась зокрема таким: «08.01.2025, ОСОБА_3 , на адресу Національного антикорупційного бюро України поштовим зв?язком (лист 237), в порядку ст. 214 КПК України, направлено письмову заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 15, ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 206 та ч. 5 ст. 361 КК України…

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, в діях службових осіб в тому числі й з числа керівництва ГУ ДПС у Київській області, а також залучених ними не встановлених на даний час осіб. наявні ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст. 15, ч. 2 ст.364, ч. 3 ст. 206 та ч. 5 ст. 361 КК України.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №237, лист, в якому знаходилась заява ОСОБА_3 від 07.01.2025 надійшов до Національного антикорупційного бюро України 13.01.2025 та отриманий уповноваженою особою.

Відтак, заява ОСОБА_3 про вчинені кримінальні правопорушення мала бути внесена до ЄРДР не пізніше 14.01.2025, після отримання її поштовим зв?язком, однак, в порушення норм ст. 214 КПК України, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, викладені в заяві про вчинення кримінальних правопорушень від 07.01.2025, не вносились.

Так, 30.01.2025, на адвокатський запит, в порядку ст.ст. 20, 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від Національного антикорупційного бюро України отримано відповідь, з якої встановлено, що заява ОСОБА_3 надійшла до Національного антикорупційного бюро України 13.01.2025 та зареєстрована за №288757-00, однак відомості викладені в заяві про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносилися у зв?язку з відсутністю для цього достатніх підстав…

Однак, службовими особами Національного антикорупційного бюро України, уповноваженими на внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР, всупереч ст. 214 КПК України, було допущено бездіяльність, оскільки факти викладені в заяві про вчинення кримінальних правопорушень від 07.01.2025, поданої ОСОБА_3 , до ЄРДР внесені не були»,

додавши копії таких документів: 1) заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 07.01.2025; 2) фіскального чеку, підтверджуючого направлення заяви: 3) роздруківки із веб-сайту «Укрпошта» з трекінговим номером; 4) адвокатський запит до НАБУ від 21.01.2025; 5) відповідь на адвокатський запит від 30.01.2025 (з додатком): 6) свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №8617/10, видане на підставі рішення Ради адвокатів Київської області №77 від 27.12.2019 і відповідний ордер.

3. Обґрунтування позиції суду.

3.1. Відповідно до частини 1 статті 214 КПК, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.

Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

3.3. Відповідно до частини 1 статті 304 КПК, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Зі змісту скарги вбачається, що 08.01.2025 до НАБУ направлено заяву про вчинення кримінальних правопорушень, яка фактично отримана НАБУ 13.01.2025, що підтверджується трекінгом АТ «Укрпошта» щодо поштового відправлення №237.

Тому останнім днем строку можливого подання скарги на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення, було 23.01.2025, проте фактично скаржником подано скаргу поштою до ВАКС лише 30.01.2025.

Статтею 113 КПК визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього кодексу

Частинами 1, 3, 5, 7 статті 115 КПК визначено, що строки, встановлені цим кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. Строки можуть визначатися вказівкою на подію…При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку… При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу…При обчисленні процесуального строку в нього включаються вихідні і святкові дні, а при обчисленні строку годинами - і неробочий час. Якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, за винятком обчислення строків тримання під вартою та перебування в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи.

Згідно із частиною 1 статті 117 КПК, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

З огляду на вищенаведене, поновленню підлягають порушені винятково з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом, адже дотримання строків звернення до суду є одним із засобів забезпечення виконання завдань кримінального провадження учасниками судового провадження, оскільки інститут строків у кримінальному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності та стимулює як суд, так й учасників кримінального процесу добросовісно користуватись правами та належно виконувати обов`язки.

Відтак поважними причинами пропуску процесуального строку можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась із скаргою, заявою чи клопотанням, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Звернення скаржника з адвокатським запитом не є доказом наявності поважних причин для поновлення пропущеного строку чи існування реальних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного звернення до суду.

Враховуючи наведене очевидно, що у цьому випадку скаржник пропустив встановлений КПК процесуальний строк на оскарження бездіяльності НАБУ, та не надав будь-яких доказів наявності поважних причин для поновлення пропущеного строку та існування реальних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного вчинення процесуальних дій, а тому належить відмовити у клопотанні про поновлення такого строку.

3.4. Відповідно до частин 2, 3 статті 304 КПК скарга повертається, якщо: 1) скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; 2) скарга не підлягає розгляду в цьому суді; 3) скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення. Копія ухвали про повернення скарги невідкладно надсилається особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Перевіривши й оцінивши відомості, наведені у скарзі та доданих матеріалах, слідчий суддя вважає, що оскільки відсутні підстави для поновлення скаржнику пропущеного строку на подання цієї скарги, тобто наявна підстава, визначена пунктом 3 частини 2 статті 304 КПК, відтак не є необхідним оцінювати доводи скарги за їх сутністю, оскільки таку скаргу належить повернути скаржнику.

Керуючись статтями 303-309, 532 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Повернути скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 від 30.01.2025 на бездіяльність посадових осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушення після отримання заяви про кримінальне правопорушення, разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Копію ухвали направити особі, яка подала скаргу, разом зі скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_6 _______________________