Провадження № 1-кс/761/740/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2025 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження № 0000094 від 08.10.2024,

У С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11.11.2024 в рамках кримінального провадження № 0000094 від 08.10.2024, а саме на майно, вилучене 24.10.2024 під час проведення обшуку у квартирі за місцем фактичного проживання підозрюваного ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема:

-грошові кошти в сумі 3 200 доларів США;

-грошові кошти в сумі 40 200 грн.

Відповідно до змісту клопотання, арештоване майно належить на праві власності ОСОБА_4 та таке майно набуто виключно законним шляхом, при цьому стороною обвинувачення не доведено, що такі грошові кошти отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а тому заявник просить скасувати згаданий арешт.

В судове засідання представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 не прибув.

Слідчий та прокурор в судове засідання також не прибули.

Дослідивши матеріали клопотання, слід дійти такого висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, ГУНП у м. Києві, за процесуального керівництва Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000094 від 08.10.2024 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369-2 КК України.

Далі, як встановлено в судовому засіданні, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11.11.2024 в рамках кримінального провадження № 0000094 від 08.10.2024 накладено арешт на майно, що є предметом даного клопотання.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Згідно з вимогами ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що однією із загальних засад кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Положеннями ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Водночас, як встановлено в судовому засіданні, арешт на вказане майно було накладено з метою забезпечення речових доказів, а з урахуванням особливостей кримінального провадження, предмету досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що такий арешт цілком прийнятним та необхідним, в тому числі і на поточний момент.

При цьому слідчий суддя також бере до уваги те, що матеріали клопотання не містять достатнього документального підтвердження, що арешт накладено необґрунтовано або відпала потреба в арешті майна, про що в першу чергу має свідчити повна відсутність ризиків (приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження), передбачених ст. 170 КПК України, а отже, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ОСОБА_4 , задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 11.11.2024 в рамках кримінального провадження № 0000094 від 08.10.2024, а саме на майно, вилучене 24.10.2024 під час проведення обшуку у квартирі за місцем фактичного проживання підозрюваного ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , зокрема:

-грошові кошти в сумі 3 200 доларів США;

-грошові кошти в сумі 40 200 грн.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1