БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/1595/24
Провадження № 1-кс/730/216/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" грудня 2024 р. м. Борзна

Слідчий суддя Борзнянського районного суду Чернігівської області ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Борзна клопотання начальника Сектору дізнання Відділення поліції №3 (м. Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000104 від 15.12.2024 за ч.1 ст.125 КК України, -

В С Т А Н О В И Л А :

17 грудня 2024 року дізнавач за погодженням з прокурором Ніжинської окружної прокуратури ОСОБА_4 звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, а саме: на ніж, який належить ОСОБА_5 .

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 15.12.2024 надійшла заява ОСОБА_6 , про те, що 15.12.2024 близько 15 години у приміщенні будинку за адресою в АДРЕСА_1 йому нанесли тілесні ушкодження. 15.12.2024 в ході досудового розслідування кримінального провадження №0000104 від 15.12.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.125 КК України, під час огляду місця події у квартирі АДРЕСА_2 було вилучено ніж зі слідами речовини буро-коричневого кольору, схожої на кров. Постановою дізнавача, вилучений ніж зі слідами речовини буро-коричневого кольору, схожої на кров було визнано речовим доказом. Арешт цього майна необхідний з метою збереження речових доказів.

Дізнавач, прокурор та володілець майна були повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується телефонограмами, але у судове засідання не з`явились. Дізнавач подав заяву про розгляд справи без його участі, клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Відповідно до положень ч.1 ст.172 КПК України неприбуття вищевказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшла такого висновку.

За змістом положень ч.1 ст.170 КПК України арешт майна це один із заходів забезпечення кримінального провадження, суть якого полягає у тимчасовому, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п.1 ч. 2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів; при цьому, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1, ч.2 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Частиною1 статті 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

За змістом положень ст.40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач уповноважений, зокрема, звертатися за погодженням із прокурором до слідчого судді з клопотаннями про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відноситься арешт майна.

Слідчий суддя установила, що СД ВП №3 (м.Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000104 від 15.12.2024 за ч.1 ст.125 КК України за фактом нанесення тілесних ушкоджень ОСОБА_6

15.12.2024 в порядку ст. 237 КПК України, проведений огляд у житловому приміщенні за адресою в АДРЕСА_3 . Після проведеного огляду ніж зі слідами речовини буро-коричневого кольору вилучений.

Оскільки, огляд місця події був проведений в порядку ст.237 КПК України, клопотання про арешт майна подане до суду наступного робочого дня 16.12.2024 року, то строки звернення з таким клопотання встановлені ч.5 ст.171 КПК України дізнавачем дотримані.

Постановою дізнавача від 15.12.2024 вищевказаний ніж визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні та залишений на зберігання у ВП №3 (м. Борзна) Ніжинського РУП ГУНП у Чернігівській області.

З матеріалів клопотання убачається, що володільцем вказаного майна є ОСОБА_5 .

По вказаному кримінальному провадженню триває досудове розслідування і дізнавач просить накласти арешт саме на ту річ, яка була виявлена та вилучена в ході огляду місця події 15 грудня 2024 року та може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що могли бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, можуть містити на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення.

За загальним правилом речові докази зберігаються до набрання вироком законної сили або до закінчення строку оскарження ухвали про закриття кримінального провадження.

Ураховуючи наявність достатніх підстави вважати, що вилучене в ході огляду місця події майно відноситься до речових доказів, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, його залишення у власника (володільця) може призвести до зникнення, втрати, псування, знищення майна, то на вказане майно слід накласти арешт до набрання процесуальним рішенням у кримінальному провадженні законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст.170-173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Клопотання дізнавача у кримінальному провадженні - начальника Сектору дізнання Відділення поліції №3 (м. Борзна) Ніжинського РУП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на ніж, який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_4 .

Арештоване майно залишити на зберіганні у ВП №3 (м. Борзна) Ніжинського РУП ГУНП у Чернігівській області.

Виконання ухвали покласти на дізнавачів та прокурорів у вказаному кримінальному провадженні.

Копію ухвали направити дізнавачу, прокурору, заінтересованим особам.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятиденний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала не набрала законної сили.

Слідча суддя ОСОБА_1