Провадження по справі № 1-р/752/29/24
У Х В А Л А

іменем України

"16" грудня 2024 р. слідчий суддя Голосіївського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , вирішуючи питання про призначення до розгляду заяви представника власника майна ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 27.11.2024 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002298 від 06.10.2023 (справа № 752/24956/24, gровадження № 1-кс/752/9215/24),-

встановив:

12 грудня 2024 року представник власника майна ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва із заявою про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 27.11.2024 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002298 від 06.10.2023 (справа № 752/24956/24, провадження № 1-кс/752/9215/24).

В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями, який відбувся 16.12.2024, заяву передано на розгляд слідчому судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1

16 грудня 2024 року, до початку розгляду заяви по суті, на електронну адресу суду надійшло клопотання від представника власника майна ОСОБА_2 про залишення без розгляду раніше поданої заяви про виправлення описки.

Вирішуючи клопотання представника власника майна ОСОБА_2 , слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Чинні норми КПК України не передбачають ухвалення слідчим суддею за результатами розгляду заяви про виправлення описки такого процесуального рішення, як залишення її без розгляду. Водночас, відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст. 7 цього Кодексу.

Зі змісту ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження, передбачених ст. 7 КПК України, є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачений КПК України.

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України.

Враховуючи, що представник власника майна звернувся до суду із клопотанням, в якій фактично відмовився від реалізації та використання права на підтримання поданої заяви про виправлення описки та розгляду слідчим суддею питань, порушених у ній, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання представника власника майна ОСОБА_2 підлягає задоволенню, а заява про виправлення описки - залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 26, 379, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Заяву представника власника майна ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 27.11.2024 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002298 від 06.10.2023 (справа № 752/24956/24, провадження № 1-кс/752/9215/24)- залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий судді ОСОБА_1