№ провадження 1-кс/208/2881/24
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 грудня 2024 р. м. Кам`янське
Слідчий суддя Заводського районного суду м.Дніпродзержинськ Дніпропетровської області ОСОБА_1
за участі секретаря: ОСОБА_2
10.12.2024 до суду надійшло клопотання про арешт майна.
Клопотання мотивовано тим, що 04.12.2024 до ЧЧ Кам`янського РУП, звернулась із заявою гр. ОСОБА_5 , про те, що невстановлена особа, перебуваючи за адресою: м. Кам?янське, пр. Тараса Шевченка, 7 в магазині «Петриківка» таємно, шляхом вільного доступу, здійснила крадіжку мобільного телефону марки Oppo A78 8/256 GB, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , чим завдала останній майнової шкоди на суму 8 297 грн.
Під час проведення досудового розслідування було отримано інформацію щодо вчинення вказаного кримінального правопорушення причетна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки така 07.11.2024 добровільно надала для огляду та подальшого вилучення мобільний телефон марки «ОPPO» модель «A78», 8/256 GB, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_5 та який було визнано речовим доказом.
З огляду на наведене, просить накласти арешт на мобільний телефон марки «ОPPO» модель «A78», 8/256 GB, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 », який було добровільно надано для огляду та в подальшому вилучено у гр. ОСОБА_6 , із забороною відчуження та розпорядження вказаним мобільним телефоном, при цьому залишивши право користування гр. ОСОБА_5 , до скасування арешту у встановленому законодавством порядку.
Прокурор в судове засідання на з`явився, повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд даного клопотання без його участі, у зв`язку із зайнятістю в іншому процесі, клопотання підтримує у повному обсязі, просить його задовольнити.
Слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання без її участі, просила задовольнити клопотання про накладення арешту на майно.
Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд даного клопотання без її участі, щодо задоволення клопотання не заперечувала.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали клопотання, вважає, що клопотання підлягає задоволенню за такими підставами.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.
Так, враховуючи наведені вище положення КПК України, вбачається, що, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідного клопотання слідчий суддя зобов`язаний: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.
Як встановлено в ході судового розгляду клопотання, мобільний телефон марки «ОРРО» модель «А78», 8/256 GB, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 належить потерпілій у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та є речовим доказом у кримінальному провадженні.
Отже, наявні достатні підстави вважати, що вказане вище майно відповідає критеріям, зазначеним уст.98КПК України, оскільки воно може зберегти на собі його сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність задоволення клопотання та накладення арешту на мобільний телефон марки «ОРРО» модель «А78», 8/256 GB, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 .
Керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Накласти арешт на мобільний телефон марки «ОРРО» модель «А78», 8/256 GB, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , який належить потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з позбавленням права на відчуження та розпорядження, без позбавлення права користування вказаним мобільним телефоном, до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити слідчому, прокурору, а також особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт майна. У разі відсутності таких осіб під час проголошення ухвали копія ухвали надсилається їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1