Справа № 683/549/24
УХВАЛА
28 січня 2025 року м. Старокостянтинів
Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області
в складі: головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
потерпілої ОСОБА_3
прокурора ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
У судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 заявив клопотання повторний допит свідка ОСОБА_7 , оскільки під час допиту свідка ОСОБА_8 остання повідомляла, що ОСОБА_7 розповідав їй про те, що коли залишав квартиру ОСОБА_5 26 листопада 2023 року, між ОСОБА_9 та ОСОБА_10 почалася суперечка, в ході якої ОСОБА_9 вдарив ОСОБА_10 .
Також просив витребувати та дослідити відеозаписи з портативних відео реєстраторів працівників поліції, які прибували на виклик ОСОБА_5 26 листопада 2023 року та фіксували розмови з ОСОБА_9 та ОСОБА_5 .
Крім того, просив призначити судову психологічну експертизи обвинуваченого аналогічній тій, що проводилась зі свідком ОСОБА_9 08 лютого 2024 року з метою з`ясування психологічних особливостей відтворення обвинуваченим обстановки та подій, зафіксованих у ході проведення слідчих експериментів за його участі 30 листопада 2023 року та 19 лютого 2024 року та з`ясувати, чи є у його мовленні ознаки, які вказують на неправдивість викладених ним обставин, психологічні ознаки самостійного чи несамостійного їх відтворення. В обґрунтування клопотання вказував, що на його адвокатський запит від 23 вересня 2024 року про те, чи призначалась судово-психологічна експертиза щодо достовірності показань ОСОБА_5 надано відповідь Хмельницьким відділенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, що відповідно постанова у кримінальному провадженні надходила, однак відповідно до ст.69 КПК України експерт не може розголошувати без дозволу сторони кримінального провадження відомості , які йому відомі у зв`язку із виконанням його обов`язків.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав заявлені клопотання.
Прокурор проти задоволення вказаних клопотань заперечив. Уважав, що у повторному допиті ОСОБА_7 немає необхідності, оскільки про події 26 листопада 2023 року останній був безпосередньо допитаний в судовому засіданні, тому для з`ясування обставин цих подій, про які він розповідав ОСОБА_8 (показання з чужих слів) немає необхідності. Щодо витребування відеозаписів з відео реєстраторів поліцейських також заперечив, оскільки таке клопотання захисником на стадії досудового розгляду не заявлялось та невідомо, чи такі відеозаписи взагалі були чи збереглися на теперішній час.
З приводу призначення судово-психологічної експертизи обвинуваченого заперечив, оскільки захисником не вказано наявність обставин, передбачених ст. 242 КПК України, судово-психологічна експертиза обвинуваченого ОСОБА_5 не призначалась та уважає, що з відповіді експерта убачається, що в цьому кримінальному провадженні призначалась судово-психологічна експертиза, однак експерт не має право вказувати, кого саме вона стосувалась, а тому немає підстав уважати, що така призначалась відносно двох осіб, як ОСОБА_9 так і ОСОБА_5 .
Потерпіла при вирішенні клопотань поклалась на розсуд суду.
Заслухавши думку учасників провадження, суд уважає, що клопотання захисника про повторний допит свідка ОСОБА_7 та призначення судово-психологічної експертизи ОСОБА_5 задоволенню не підлягають з таких підстав.
Так, відповідно до ст. 97 КПК України показаннями з чужих слів є висловлення, здійснене в усній, письмовій або іншій формі, щодо певного факту, що грунтується на поясненнях іншої особи. Суд може визнати допустимими показання з чужих слід за відсутності можливості допитати особу, яка давала такі пояснення.
Оскільки ОСОБА_7 був безпосередньо допитаний у судовому засіданні щодо обставин 25 та 26 листопада 2023 року, зокрема і щодо будь-яких конфліктів між присутніми, підстави для перевірки його слів про ці події, які він вказував ОСОБА_8 відсутні, а тому у повторному допиті ОСОБА_7 слід відмовити.
Щодо призначення судово-психологічної експертизи обвинуваченого ОСОБА_5 суд виходить з наступного.
У відповідності до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.
Згідно ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Разом із тим, пунктом 3 частини 2 статті 242 КПК України встановлено, що слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.
Як встановлено судом, під час досудового розслідування і в ході судового розгляду ОСОБА_5 не виявляв ознак, які б викликали сумнів щодо його осудності або вказували б на наявність у нього психічних захворювань.
Згідно п. 6.1. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08 жовтня 1998 року № 53/5 (в редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) (далі - Інструкція) об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).
Відповідно до п. 6.3 Інструкції психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.
Згідно п. 6.4. Інструкції основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.
Висновком судово-психіатричного експерта №38 від 17 січня 2024 року підтверджується, що обвинувачений ОСОБА_5 під час скоєння інкримінованих йому діянь психічним захворюванням не страждав і не страждає ним у теперішній час, може усвідомлювати свої дії та керувати ними, будь-яких відхилень у нервово-психічному стані не має.
Оскільки стороною обвинувачення доведено, що судово-психологічна експертиза призначалась лише відносно свідка ОСОБА_9 , докази того, що аналогічна експертиза призначалась відносно обвинуваченого ОСОБА_5 у суду відсутні.
Крім того, судом береться до уваги, що ні захисником, ні обвинуваченим на стадії досудового розслідування не заявлялось клопотань з приводу проведення судово-психологічної експертизи обвинуваченого з метою надання відповідей на питання, зазначені у клопотанні захисника. Суду не надано доказів, що з відповідним клопотанням останні зверталися до слідчого, прокурора або до слідчого судді і їм було відмовлено.
В силу вимог ч. 1 ст.318 КПК України судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.
Враховуючи, що призначення експертизи є правом а не обов`язком суду, а результати експертизи щодо визначення психологічного стану особи після спливу тривалого строку після настання події, на переконання суду, не буде достовірним, суд не вбачає підстав проведення психологічної експертизи обвинуваченого ОСОБА_5 .
Також суд вважає за необхідне наголосити, що визначення психологічного стану особи не є тією підставою, що зобов`язує суд призначити експертизу у відповідності до ст. 242 КПК України.
Наведені захисником підстави для призначення експертизи у кримінальному провадженні не регламентуються з положеннями ст.242 КПК України, не наведено й інших підстав, визначених чинним кримінальним процесуальним законом, зокрема ст.332 КПК України, для її призначення за ініціативою суду, а тому у задоволенні цього клопотання слід відмовити.
При вирішенні клопотання сторони захисту щодо витребування відеозаписів з нагрудної камери поліцейського, суд уважає за необхідне клопотання задовольнити.
Керуючись ст.ст.242, 332, 372 КПК України,-
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про повторний допит свідка ОСОБА_7 відмовити.
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про призначення судової психологічної експертизи обвинуваченого ОСОБА_5 відмовити.
Клопотання про витребування відеозаписів з портативних відеореєстраторів працівників поліції, які прибували на виклик ОСОБА_5 26 листопада 2023 року та фіксували розмови з ОСОБА_9 та ОСОБА_5 задовольнити.
Витребувати у ВП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області, у разі їх наявності та збереження, відеозаписи з портативних відео реєстраторів працівників поліції, які прибували на виклик ОСОБА_5 26 листопада 2023 року за адресою АДРЕСА_1 .
Копію ухвали в частині витребування доказів направити начальнику ВП №1 ХРУП ГУНП в Хмельницькій області для виконання.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною 1статті 392 КПК України.

Суддя