Справа № 147/407/25
Провадження № 1-кс/147/73/25
УХВАЛА

іменем України

20 березня 2025 року с-ще Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

представника заявника адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції скаргу представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 146 КК України

в с т а н о в и в:

представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 146 КК України, в якій просить: визнати бездіяльність посадових осіб Відділу поліції № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви ОСОБА_4 про вчинення відносно нього кримінального правопорушення, незаконною; зобов`язати посадових осіб Відділу поліції № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 146 КК України, та розпочати за цією заявою досудове розслідування у формі досудового слідства. В обгрунтування скарги зазначає, що 12 березня 2025 року о 15.52 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся до Відділу поліції № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області через представника ОСОБА_3 із заявою про вчинення злочину, в порядку ст.214 КПК України, за фактами вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 146 КК України. Минуло 5-ть діб, а відомості до ЄРДР працівниками поліції невнесені. Вказані дії працівників поліції щодо не реєстрації заяви про злочин шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР впродовж 24 годин є грубим порушенням вимог ст. 214 КПК України. Працівники Відділу поліції № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області фактично відмовилися прийняти, зареєструвати, і внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 в порушення вимог ст. 214 КПК України.

У заяві від 12.03.2025 в порядку ст. 214 КПК України, поданій в інтересах ОСОБА_4 , представник просила працівників Відділу поліції № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області: 1/ внести до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 146 КК України і розпочати досудове розслідування; 2/ видати копію витягу з ЄРДР та направити на офіційну електрону пошту представника.

ОСОБА_4 є рідним дідусем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Батьком дитини є його син ОСОБА_6 .

В силу приписів Сімейного кодексу України бабка, дід мають право спілкуватися зі своїми онуками, виховувати їх. Батьки не мають право перешкоджати такому спілкуванню. Бабця, дід мають право на захист прав та інтересів своїх онуків без спеціальних на те повноважень (ст. ст. 257, 258 СК України).

З осені 2023 року ОСОБА_4 втратив зв`язок із онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та невісткою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

На сьогодні відсутня будь-яка інформація відносно місця перебування неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жодних спілкувань з осені 2023 року не відбувалось, на телефонні дзвінки невістка не відповідає, останнє фото онука надійшло в листопаді 2023 року.

Заявник вважає, що його онука могли викрасти, так як мати дитини не дуже переймалась його вихованням і постійно тяготилась дитиною. Питання неналежного виконання ОСОБА_7 батьківських обов`язків розглядалось органом опіки та піклування Тростянецької селищної ради. Мати з дитиною перебували під соціальним супроводом.

В судове засідання начальник СВ Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 не з`явився та подав заяву, в якій просить здійснювати розгляд скарги адвоката ОСОБА_3 без його участі, а у задоволенні скарги відмовити.

Крім цього на адресу суду надано лист начальника СВ Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 від 20.03.2025 про те, що рішення за матеріалами звернення представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 не прийнято, вказані матеріали перебувають на розгляді.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримала в повному обсязі та просить її задоволити, також зазначила, що дідусь більше року не може зв`язатися з дитиною, ОСОБА_7 за місцем проживання не перебуває, а тому є необхідність з`ясувати де перебуває дитина ОСОБА_5 .

Заслухавши виступ ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя вважає, що така не підлягає задоволенню, беручи до уваги наступне.

Відповідно до ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади та посадових осіб.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Як вбачається з матеріалів скарги заява представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 про вчинення злочину направлена на електронну адресу Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області 12 березня 2025 року, а тому бездіяльність щодо неснесення водомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за поданою заявою про вчинення злочину виникла з врахуванням вимог ст. 214 КПК України, на думку заявника, виникла 13 березня 2025 року, що дало право звернутися до слідчого судді з відповідною скаргою.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом положень п.18 ч.1 ст. 3 КПК України передбачено, що слідчим суддею, крім іншого, є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями ч.1, ч.4 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу IІ цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Відповідно до матеріалів скарги ОСОБА_9 звернулася до Відділу поліції № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області в інтересах ОСОБА_4 із заявою про вчинення злочину, в якій зокрема зазначає, що ОСОБА_4 є рідним дідусем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Батьком дитини є його син ОСОБА_6 . В силу приписів Сімейного кодексу України бабка, дід мають право спілкуватися зі своїми онуками, виховувати їх. Батьки не мають право перешкоджати такому спілкуванню. Бабця, дід мають право на захист прав та інтересів своїх онуків без спеціальних на те повноважень (ст. ст. 257, 258 СК України). З осені 2023 року ОСОБА_4 втратив зв`язок із онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та невісткою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . На сьогодні відсутня будь-яка інформація відносно місця перебування неповнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , жодних спілкувань з осені 2023 року не відбувалось, на телефонні дзвінки невістка не відповідає, останнє фото онука надійшло в листопаді 2023 року. Заявник вважає, що його онука могли викрасти, так як мати дитини не дуже переймалась його вихованням і постійно тяготилась дитиною. Питання неналежного виконання ОСОБА_7 батьківських обов`язків розглядалось органом опіки та піклування Тростянецької селищної ради. Мати з дитиною перебували під соціальним супроводом.

За приписами ч.1, ч.2 ст. 11КК України передбачено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

При цьому підставами вважати заяву чи повідомлення такими, що підлягають внесенню в ЄРДР, є наявність у них об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, зокрема фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Зазначена позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого, ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, аналіз положень матеріального та процесуального закону свідчить, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які вказують на обставини - об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак складу злочину та підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення.

За змістом відповіді начальника СВ Відділення поліції №2 ОСОБА_8 за зверненням представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено та вказані матеріали перебувають на розгляді.

За змістом висновків Верховного Суду, які викладено в постанові від 16.05.2019 року в справі № 761/20985/18, «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

З огляду на вказане, враховуючи те, що викладені в скаргі, поданій в порядку ст. 303 КПК України, до слідчого судді та в заяві про вчинення злочину, адресованій ВП №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області, свідчать про те, що ОСОБА_4 як дідусь ОСОБА_5 втратив зв`язок з онуком з осені 2023 року й у нього відсутня будь-яка інформація щодо місця перебування останнього та ОСОБА_7 (матері онука), а тому вважає що ОСОБА_5 могли викрасти не може свідчити про порушення вимог ст. 214 КПК України з боку органа досудового розслідування.

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

На підставі викладеного слідчий суддя дійшов висновку про те, що доводів, наведених ОСОБА_10 у поданій нею заяві про вчинення кримінального правопорушення, недостатнього для того, щоб розпочати кримінальне провадження, тому відсутні підстави для задоволення її скарги.

Керуючись ч.2 ст. 376, ст. ст. 303 - 307, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні скарги представника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 146 КК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено о 09.00 год. 24 березня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Згідно з оригіналом

Виготовлено з АСДС

Суддя ОСОБА_1