Деражнянський районний суд Хмельницької області
Справа № 673/1302/24
Провадження № 1-кп/673/138/24
У Х В А Л А

27 листопада 2024 р.м. Деражня

Деражнянський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючої судді ОСОБА_1

з участю:

прокурора ОСОБА_2 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання- ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження №0000281, внесене до ЄРДР від 16.09.2023 року по обвинуваченню

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Красноїльськ Сторожинецького району Чернівецької області, громадянина України, неодруженого, із базовою середньою освітою, зареєстрованого по АДРЕСА_1 , військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 , раніше не судимого

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України,-

встановив:

На розгляд Деражнянського районного суду Хмельницької області надійшло кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 407 КК України .

В підготовчому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказуючи на те, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину та ризики, передбачені ст.177 КПК України, наразі існують, у зв`язку чим просив задоволити вказане клопотання, а також призначити справу до судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник ОСОБА_4 не заперечували щодо клопотання прокурора та призначення справи до судового розгляду.

Заслухавши учасників процесу, суд приходить до наступного висновку.

Так, в ході підготовчого судового засідання встановлено, що дане кримінальне провадження підсудне Деражнянському районному суду Хмельницької області, підстав для його закриття не встановлено, угоди відповідно до вимог КПК учасниками кримінального провадження не укладались.

Обвинувальний акт відповідає вимогам КПК України та не підлягає поверненню прокурору.

Підстав для прийняття рішення, передбачених п.п. 1-4 ч.3ст. 314 КПК України,не встановлено, тому, заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до висновку про доцільність призначення судового розгляду у даному кримінальному провадженні, визначивши дату та місце його проведення, і склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд приходить до висновку, що клопотання слід задовольнити з наступних підстав.

Так, згідно ухвали слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05.10.2024 року відносно ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до 01.12.2024 року включно.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Перевіряючи доводи прокурора щодо необхідності продовження щодо обвинуваченого строку тримання під вартою суд вважає, що клопотання та додані до нього документи містяться достатні дані, які свідчать про продовження існування та не зменшення ризику можливого переховування обвинуваченого ОСОБА_3 від суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином з огляду на те, що кримінальне правопорушення, передбачене ч.5 ст.407 КК України, являється тяжким злочином та у разі визнання обвинуваченого винуватим у його вчиненні, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі, даних про особу обвинуваченого, а саме того, що ОСОБА_3 на утриманні дітей чи осіб похилого віку немає, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, а також з урахуванням обставин визначених ст. 178 КПК України щодо вагомості наявних доказів вчинення ним вказаного кримінального правопорушення, даних про його особу, матеріального та сімейного стану, а також неможливості завершення судового розгляду вказаного провадження до спливу строку дії попереднього рішення слідчого судді про обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слід продовжити щодо останнього строк тримання його під вартою, а більш м`який запобіжний захід буде недостатнім для забезпечення запобігання встановленим ризикам.

На думку суду, наведені обставини в достатній мірі підтверджують існування ризику можливих спроб переховування обвинуваченого від суду, в тому числі і з урахуванням позиції ЄСПЛ у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, в якій Суд зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за особливо тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилятись від слідства.

Суд також зауважує, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний чи обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вони мають реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваних чи обвинувачених кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного чи обвинуваченого та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Тобто в даному випадку суд має зробити висновки прогнозованості характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Крім того ч.8 ст.176 КПК України встановлено, що під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід у виді тримання під вартою.

За наведених обставин, суд вважає доцільним задовольнити клопотання прокурора та продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою на 2 місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. ст.ст. 314, 331,371-372 КПК України, суд,-

ухвалив:

Призначити судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, у відкритому судовому засіданні на 14 год. 30 хв. 05 грудня 2024 року.

У судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та його захисника.

Клопотання прокурора задоволити.

Дію запобіжного заходу обраного відносно обвинуваченого ОСОБА_3 у виді тримання під вартою продовжити до 25 січня 2025 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому та прокурору негайно після її проголошення та направити начальнику ДУ «Хмельницький слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для обвинуваченого, який перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Суддя ОСОБА_1