Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2006/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2025 року м. Київ

Слідча суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000319, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000319, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

Процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Клопотання обґрунтоване тим, що до Подільської окружної прокуратури м. Києва з АБ «УКРГАЗБАНК» надійшли матеріали щодо неправомірних дій службових осіб низки юридичних осіб, в тому числі ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» (теперішня назва - ТОВ «АВТО УКР БІЛС», ) щодо проведення фінансових операцій, які мають ознаки легалізації грошових коштів, отриманих злочинним шляхом.

Досудовим розслідуванням встановлено, що при проведенні перевірки Національний банк України встановив факти численних порушень з боку ТОВ «АВТО УКР БІЛС» (раніше мало назву ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ») вимог чинного законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та умов укладеного з Банком договору. Так, між Банком та ТОВ «АВТО УКР БІЛС» (ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ») було укладено договір № 8/А2С/03-20 від 24.03.2020 про проведення розрахунків. До даного договору були укладені додатковий договір № 1 від 05.06.2021, додатковий договір № 2 від 28.10.2021 та додаткову угоду № 3 від 20.04.2022.

За результатами аналізу документів та інформації у справі ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» Національний банк України встановив, що товариству притаманні індикатори підозрілості фінансових операцій, які визначені у додатку 3 до Програми моніторингу фінансових операцій клієнтів АБ «УКРГАЗБАНК» (затверджена рішенням Правління Банку (протокол № 57 від 03.09.2020), а саме платежі клієнта - суб`єкта господарювання в призначеннях зазвичай не містять зрозумілої та чіткої мети (зокрема зазвичай містять лише посилання на номери контрактів або рахунків-фактур, не зазначаючи вид товару чи послуги).

Таким чином, згідно умов Договору № 8/А2С/03-20 ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» надаються в тому числі онлайн-послуги, яким притаманні високі ризики у легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму. Водночас, послуги з переказу коштів, що надаються ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ», також мають високі ризики їх використання з метою легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму.

Отже, ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» структурує фінансові операції таким чином, щоб у Банку була відсутня інформація щодо контрагентів, змісту таких фінансових операцій та джерел походження коштів, зокрема акумулює кошти на рахунках, відкритих в інших банках, або використовує сервіси Інтернет-еквайрингу інших банків, а потім частину перераховує, на рахунок в Банку для проведення фінансових операцій в рамках сервісу А2С.

Крім підозрілості фінансових операцій ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» Національним банком України під час перевірки було встановлено прямі порушення законодавства та договору. Так, встановлено проведення операцій з виплати електронного переказу, в якому відсутня повна інформація про ініціатора або отримувача.

Під час перевірки інспекційною групою було отримано інформацію щодо фінансових операцій, у тому числі ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» за Договором № 8/А2С/03-20 здійснених за кожні 17, 18 та 19 числа червня, липня, серпня 2022 року - файли за 2022 рік.

За результатами аналізу файлів за 2022 рік виявлено, що у наданих файлах відсутня передбачена статтею 14 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» інформація про платників (ініціаторів переказів).

Так, на арк. 658, 659 Довідки НБУ встановлено, що за результатами аналізу вищезазначеної інформації виявлено, що у наданих Банком файлах «Таблиця 17062022_19062022.xlsx», «Таблиця 17072022_19072022.xlsx», «Таблиця 17082022_19082022.xlsx» стосовно наявності у Банка передбаченої статтею 14 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» інформації про платників (ініціаторів переказів) відсутня. Ці файли містять інформацію про кількість переказів на суму, що перевищує 5000,00 грн.

Як вбачається з таблиці 80 за період 17-19 червня 2022 року ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» проведено 1895 операцій на суму 20 809 108,58 грн. Згідно з таблицею 81 за період 17-19 липня 2022 року ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» проведено 2254 операцій на суму 24 794 282,44 грн, а згідно з таблицею 82 за період 17-19 серпня 2022 року ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» проведено 2805 операцій на суму 31 802 493,16 грн.

Також, інспекційною групою Національного банку виявлено, що відсутня інформація про платників (ініціаторів переказів) як за операціями, що проводяться на користь клієнтів інших банків (Банк виступає в ролі суб`єкта первинного фінансового моніторингу-посередника), так і за операціями на користь клієнтів Банку (Банк виступає в ролі суб`єкта первинного фінансового моніторингу, що надає послуги переказу коштів отримувачу). Випадки проведення переказів наведено за датою ініціювання 17.08.2022 у таблиці 83 на арк. 659 Довідки НБУ. Зокрема, це перекази на суму 29451,50 грн, 29451,50 грн, 7387,50 грн, 10027,30 грн.

Таким чином внаслідок протиправних дій ТОВ «АВТО УКР БІЛС», його службових, посадових осіб, було завдано шкоду Банку у розмірі 12 924 394,50 гривень.

Рішенням Національного банку України № 21/496-рк від 20.03.2023 на ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» (на даний час - ТОВ «АВТО УКР БІЛС») накладено штрафні санкції у зв`язку з порушенням положень Закону України Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».

З метою витребування документів, які мають значення для кримінального провадження отримано ухвалу слідчого судді Подільського районного суду від 26.07.2024 про тимчасовий доступ до речей та документів, які перебувають у володінні ТОВ «АВТО УКР БІЛС» та мають значення для кримінального провадження.

Вказана ухвала скерована для виконання до ТОВ «АВТО УКР БІЛС», однак службовим особами зазначеного суб`єкта господарювання не надано органу досудового розслідування документи, зазначені в ухвалі слідчого судді.

В подальшому в рамках зазначеного кримінального провадження, 03.09.2024 допитано в якості свідка директора ТОВ «АВТО УКР БІЛС» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході допиту ОСОБА_4 повідомив, що за грошову винагороду в сумі 1500 грн він 31.08.2023 придбав ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ», при цьому не маючи наміру вести господарську діяльність. Одночасно з придбанням ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ», 31.08.2023 він підписав документи щодо звільнення з посади тогочасного директора ОСОБА_5 , призначивши себе на посаду директора, та зміни назви ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» на ТОВ «АВТО УКР БІЛС», а також видів економічної діяльності товариства, без розуміння таких правочинів, а виключно за грошову винагороду.

Крім цього, 11.12.2024 допитано в якості свідка засновника власника 1% корпоративних прав ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ», який також підтвердив фіктивність його участі в товаристві.

В органу досудового розслідування є підстави вважати, що з метою уникнення відповідальності, в тому числі кримінальної, власник ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ» ОСОБА_6 , 31.08.2023 здійснив відчуження вказаної юридичної особи на користь підставної особи ОСОБА_4 .

Попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення, обставини якого перевіряються слідчим шляхом у даному кримінальному провадженні - ч. 3 ст. 209 КК України. Відповідно до ст. 12 КК України ч. 3 ст. 209 КК України віднесено до категорії особливо тяжких кримінальних правопорушень, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі від восьми до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

06.02.2025 на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де згідно інформації ДПС знаходиться офіс ТОВ «АВТО УКР БІЛС», під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон ZTE без сім-карти IMEI 1 : НОМЕР_1 , IMEI 2 : НОМЕР_2 , мобільний телефон Redmi синього кольору (вимкнений), мобільний телефон Redmi синього кольору з наклейкою «Obey» з сім-картою Водафон НОМЕР_3 , ноутбук DELL 30783/SDPPI/20132554 сірого кольору, ноутбук DELL 30783/R/ SDPPI/20132558 cірого кольору, ноутбук Lenovo TP 00048A чорного кольору, чорнові записи, блокноти з чорновими записами в кількості 14 шт.

Володільцем зазначеного майна є ОСОБА_7 , в присутності якої проводився обшук та були вилучені вказані речі.

07.02.2025 слідчим слідчого відділу УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 вилучені речі, а саме: мобільний телефон ZTE без сім-карти IMEI 1 : НОМЕР_1 , IMEI 2 : НОМЕР_2 , мобільний телефон Redmi синього кольору (вимкнений), мобільний телефон Redmi синього кольору з наклейкою «Obey» з сім-картою Водафон НОМЕР_3 , ноутбук DELL 30783/SDPPI/20132554 сірого кольору, ноутбук DELL 30783/R/ SDPPI/20132558 cірого кольору, ноутбук Lenovo TP 00048A чорного кольору, чорнові записи, блокноти з чорновими записами в кількості 14 шт, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000319, відомості щодо якого 24.10.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи та на долучені до матеріалів клопотання документи, у зв`язку із чим просив задовольнити його у повному обсязі.

Володілець майна ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась. Про час і місце розгляду клопотання була повідомлена належним чином.

Представник ТОВ «АВТО УКР БІЛС» в судове засідання не з`явився. Про час і місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

В силу положень ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Заслухавши доводи прокурора, дослідивши матеріали клопотання та всі долучені до нього документи, слідча суддя дійшла наступного висновку.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 233 КПК ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Слідчою суддею встановлено, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000319, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України.

У зазначеному кримінальному провадженні ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 07.01.2025 року по справі № 758/211/25 надано дозвіл на обшук приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності згідно Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна належить ОСОБА_9 , де здійснює господарську діяльність ТОВ «АВТО УКР БІЛС» (попередня назва - ТОВ «УКРФІНСТАНДАРТ») з метою відшукання та вилучення, в тому числі чорнових записів, електронних інформаційних систем; комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем.

06.02.2025 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , де згідно інформації ДПС знаходиться офіс ТОВ «АВТО УКР БІЛС», під час якого виявлено та вилучено: мобільний телефон ZTE без сім-карти IMEI 1 : НОМЕР_1 , IMEI 2 : НОМЕР_2 , мобільний телефон Redmi синього кольору (вимкнений), мобільний телефон Redmi синього кольору з наклейкою «Obey» з сім-картою Водафон НОМЕР_3 , ноутбук DELL 30783/SDPPI/20132554 сірого кольору, ноутбук DELL 30783/R/ SDPPI/20132558 cірого кольору, ноутбук Lenovo TP 00048A чорного кольору, чорнові записи, блокноти з чорновими записами в кількості 14 шт.

Володільцем зазначеного майна є ОСОБА_7 , в присутності якої проводився обшук та були вилучені вказані речі.

Слідча суддя зауважує, що клопотання прокурора про арешт тимчасового вилученого в ході обшуку майна подано у строк, визначений ч. 5 ст. 171 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Встановлено, що відповідно до постанови слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 07.02.2025 року зазначене майно, виявлене та вилучене під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами, оскільки вилучені речі були засобом та знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а також на них збереглися сліди його вчинення.

Крім того, згідно з постановою слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 12.02.2025 року призначено комп`ютерно-технічну експертизу мобільного телефону ZTE без сім-карти IMEI 1 : НОМЕР_1 , IMEI 2 : НОМЕР_2 , мобільного телефону Redmi синього кольору (вимкнений), мобілього телефону Redmi синього кольору з наклейкою «Obey» з сім-картою Водафон НОМЕР_3 , ноутбуку DELL 30783/SDPPI/20132554 сірого кольору, ноутбуку DELL 30783/R/ SDPPI/20132558 cірого кольору, ноутбуку Lenovo TP 00048A чорного кольору для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Із урахуванням наведеного, слідча суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що вилучене в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , майно можливо є засобом та знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а також на ньому могли зберегтися сліди його вчинення, а відтак таке може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У зв`язку з наведеним слідча суддя має достатні підстави вважати, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту на таке майно, є можливість його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення. Відповідно накладення арешту позбавляє власника майна можливості розпоряджатися та користуватися цим майном. Отже, може бути виконане завдання арешту майна - збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На думку слідчої судді, на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна, крім того воно є пропорційним, оскільки підлягає оскарженню відповідно до норм процесуального законодавства щодо оскарження рішень слідчого судді та скасуванню у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 174 КПК України, а тому слідча суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 170, 173, 175, 309, 370 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000319 від 24.10.2023, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, виявлене та вилучене під час проведення обшуку квартири, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон ZTE без сім-карти IMEI 1 : НОМЕР_1 , IMEI 2 : НОМЕР_2 , мобільний телефон Redmi синього кольору (вимкнений), мобільний телефон Redmi синього кольору з наклейкою «Obey» з сім-картою Водафон НОМЕР_3 , ноутбук DELL 30783/SDPPI/20132554 сірого кольору, ноутбук DELL 30783/R/ SDPPI/20132558 cірого кольору, ноутбук Lenovo TP 00048A чорного кольору, чорнові записи, блокноти з чорновими записами в кількості 14 шт, із встановленням заборони відчуження, розпорядження та користування.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не зупиняє її виконання.

Cлідча суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1