Справа № 686/5894/25
Провадження № 1-кс/686/2279/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2025 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Дем`янов Ю.М., за участі секретаря судового засідання Ткаченко Л.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, -

встановив:

ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Трубай І.С., звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У поданій скарзі просить визнати протиправною бездіяльність Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення та зобов`язати уповноважених осіб Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області внести інформацію про кримінальне правопорушення за зверненням ОСОБА_1 від 18.02.2025.

Скаргу обґрунтовує тим, що 18.02.2025 ОСОБА_1 звернулась із заявою до Хмельницького РУП ГУ НП в Хмельницькій області про внесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення відносно її доньки - ОСОБА_2 , злочину, проте відомості до ЄРДР внесено не було.

Скажниця зазначає, що 01.09.2007 між нею, ОСОБА_1 , та ОСОБА_3 зареєстровано шлюб, про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Старобешівського районного управління юстиції Донецької області був зроблений відповідний актовий запис №69.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у шлюбі народилася ОСОБА_2 , про що свідчить видане 26.10.2009 Відділом реєстрації актів цивільного стану Старобешівського районного управління юстиції Донецької області свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 .

З 2016 року сім`я фактично припинила своє існування, оскільки ОСОБА_1 разом із донькою переїхали з Донецької області на постійне місце проживання у м. Хмельницький, а ОСОБА_3 виїхав до російської федерації.

24.09.2018 шлюб між подружжям розірвано на підставі рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.

Як вказує скаржниця, батько неповнолітньої дитини - ОСОБА_3 , тривалий період часу повністю ухиляється від виконання своїх обов`язків по вихованню дитини, свідомо не піклується про фізичний і духовний розвиток доньки, не цікавиться її навчанням, підготовкою до самостійного життя, не забезпечує необхідного харчування, медичного догляду, не спілкується з донькою.

У зв`язку із указаними обставинами в червні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до ОСОБА_3 про позбавлення батьківських прав останнього відносно його неповнолітньої доньки, а також збільшення розміру аліментів.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18.10.2024 указаний позов задоволено частково, змінено розмір аліментів, стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання доньки в розмірі 3000 грн щомісячно, у задоволенні позовної вимоги про позбавлення батьківських прав батька відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила рішення суду першої інстанції скасувати та позовну вимогу про позбавлення батьківських прав ОСОБА_3 відносно його неповнолітньої доньки - ОСОБА_2 , задовольнити.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 19.12.2024 у справі №686/15832/24 апеляційну скаргу задоволено частково, зобов`язано попередити ОСОБА_3 про необхідність належного виконання батьківських обов`язків та зміни ставлення до виховання неповнолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Також тією ж постановою судом апеляційної інстанції покладено на Орган опіки та піклування виконавчого комітету Хмельницької міської ради обов`язок контролю стосовно виконання ОСОБА_3 своїх батьківських обов`язків стосовно доньки ОСОБА_2 .

Як зазначає скаржник, всупереч постанові Хмельницького апеляційного суду від 19.12.2024 у справі № 686/15832/24 ОСОБА_3 вже більше двох місяців ухиляється від її виконання та продовжує не виконувати батьківські обов`язки по відношенню до ОСОБА_2 . Зокрема, ОСОБА_3 навчанням доньки не цікавиться, за період навчання він жодного разу не з`являвся у школі, не відвідував батьківські збори, зв`язок з класним керівником не підтримує.

Отже, батько добровільно не виконує свої батьківські обов`язки та самоусунувся від виховання доньки з 2016 року, не з`явився ні на засідання Служби у справах дітей, ні на судові засідання під час розгляду справи про позбавлення його батьківських прав стосовно доньки, що додатково свідчить про те, що він не заперечує факт ухилення від виконання ним батьківських обов`язків та визнає позов. Така поведінка дає підстави вважати, що ОСОБА_3 всупереч постанові Хмельницького апеляційного суду від 19.12.2024, продовжує і надалі свідомо нехтувати інтересами дитини та не бажає відновити зв`язок з нею, що у свою чергу свідчить про протиправну поведінку ОСОБА_3 .

На думку скаржниці, ОСОБА_3 , будучи попередженим про кримінальну відповідальність за невиконання рішення суду, усвідомлюючи свій обов`язок та будучи відповідно до закону зобов`язаним виконати вказане судове рішення, а також маючи реальну можливість виконати рішення суду, умисно, всупереч постанові Хмельницького апеляційного суду від 19.12.2024 у справі №686/15832/24, не виконав та продовжує не виконувати по сьогодні рішення суду, яке набрало законної сили, чим вчинив злочин, передбачений ч. 1 ст. 382 КК України.

Відомостей на підставі заяви про злочин, яка була подана ОСОБА_1 , до ЄРДР внесено не було, з чим скаржниця та її представник адвокат Трубай І.С., не погоджуються.

Скаржниця та її представник у судове засідання не з`явилися. Разом з тим, на адресу суду представник подала заяву про розгляд скарги за відсутності скаржника та її представнкиа, підтримала вимоги скарги, просила її задовольнити.

Слідчий, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду скарги, у судове засідання не з`явився, у відповідності до ст. 306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Із матеріалів скарги та матеріалів перевірки за зверненням ОСОБА_1 слідує, що остання звернулася до Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення відносно її доньки ОСОБА_4 кримінального правопорушення її батьком ОСОБА_3 , яке полягає у невиконання останнім постанови Хмельницького апеляційного суду від 19.12.2024 у цивільній справі № 686/15832/24, якою ОСОБА_3 попереджено про необхідність належного виконання батьківських обов`язків та зміни ставлення до виховання доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У зв`язку із чим, скаржник вважає, що ОСОБА_3 вчиняє кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 382 КК України.

Заява про вчинення кримінального правопорушення була зареєстрована у Хмельницькому РУП ГУНП в Хмельницькій області 21.02.2025 за № 4518.

Однак у подальшому відомості за заявою до ЄРДР внесені не були, а матеріали перевірки скеровано до ВНП №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області, за територіальністю.

Положеннями частини 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Із цими приписами Кримінального процесуального закону кореспондуються викладені у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 норми, згідно з якими відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Наведене дає підстави для висновку про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За приписом ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Верховний Суд у своїй постанові від 16.05.2019 у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....».

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

На думку слідчого судді, заява ОСОБА_1 про вчинення відносно її доньки ОСОБА_4 , кримінального правопорушення її батьком ОСОБА_3 , яке полягає у невиконання останнім постанови Хмельницького апеляційного суду від 19.12.2024 у цивільній справі № 686/15832/24, якою ОСОБА_3 попереджено про необхідність належного виконання батьківських обов`язків та зміни ставлення до виховання доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, що дають підстави для кваліфікації його дій за відповідною статтею Кримінального кодексу України, оскільки не містить обставин, які б указували коли та за яких обставин ОСОБА_3 було вчинено указаний злочин.

Зокрема, із долучених до заяви про вчинення кримінального правопорушення, а також до самої скарги доказів судових рішень, слідує, що ОСОБА_3 участі у судових засіданнях із розгляду позовної заяви про позбавлення його батьківських прав не брав, був відсутній також на засіданні Органу опіки та піклування із розгляду указаного питання. Як зазначає сама скаржниця указані обставини пов`язані із тим, що він з 2016 року перебуває за межами України, а саме виїхав на постійне місце проживання до російської федерації. Доказів, які б у встановленому порядку підтверджували місцезнаходження ОСОБА_3 та, відповідно, його обізнаність про наявність судових рішень із цього приводу, заявником суду не надано так само як не встановлено фактичне місцезнаходження ОСОБА_3 , обставини, які спричинили таку його поведінку.

Судом не встановлено наявність умислу в діях батька щодо ухилення від виконання своїх батьківських обов`язків, так само як і не встановлено указаних обставин під час підготовки висновку органом опіки та піклування про недоцільність позбавлення батьківських прав.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що постановою Хмельницького апеляційного суду покладено на орган опіки та піклування виконавчого комітету Хмельницької міської ради обов`язок контролю стосовно виконання ОСОБА_3 своїх батьківських обов`язків відносно доньки ОСОБА_2 та роз`яснено позивачеві право повторного звернення до суду із позовною заявою про позбавлення батьківських прав, якщо вжиті заходи не дадуть результату.

З огляду на викладене, з урахуванням відсутності належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_3 умисно ухиляється від виконання батьківських обов`язків, був у належний спосіб повідомлений про прийняте судове рішення, умисно ухилився від його виконання, наразі не встановлене місце перебування останнього, а також встановлено інший порядок вирішення питання щодо участі батьків у вихованні дітей, у тому числі за наявних достатніх підстав щодо позбавлення батьківських прав одного із них, представником органу досудового розслідування обґрунтовано не внесено відповідні відомості щодо вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР, а отже у задоволенні скарги слід відмовити.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про те, що скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307, 372 КПК України, -

постановив:

У задоволенні скарги ОСОБА_1 на бездіяльність уповноваженої особи Хмельницького РУП ГУНП у Хмельницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення повного тексту рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошено 18.03.2025.

Слідчий суддя