Справа № 355/320/25
Провадження № 1-кс/355/77/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2025 року селище Баришівка

Слідчий суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Згурівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0000104, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 лютого 2025 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України про накладення арешту на майно, -

ВСТАНОВИВ:

До Баришівського районного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Згурівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно.

В обгрунтування поданого клопотання вказано, що до ЧЧ СПД № 2 ВП № 1 Броварського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення через службу «102» про те, що 17 лютого 2025 приблизно о 11 год. 40 хв. гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 перебуваючи за адресою: Київська область, Броварський район, с. Згурівка, а саме на території парку пам`ятки садово-паркового мистецтва загально-державного значення «Згурівський парк» здійснив незаконну порубку трьох дерев породи «Клен гостролистий».

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснив порубку дерев порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, без дозвільних документів, а саме: лісорубного квитка та товарно-транспортної накладної, всупереч постанови Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2006 № 1045 «Про затвердження порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах», постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 № 761 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», постанови Кабінету міністрів України № 724 від 12.05.2007 (із змінами), статті 10 Закону України «Про рослинний світ», статті 1, 5, 69 «Лісового кодексу України», статті 55, 79 «Земельного кодексу України».

Вказаними незаконними діями спричинено шкоду навколишньому природному середовищу.

17 лютого 2025 року під час проведення огляду на території парку пам`ятки садово-паркового мистецтва загально-державного значення «Згурівський парк» в селищі Згурівка Броварського району Київської області, а саме на території кварталу № 80 виділу № 16 за координатами 50.4910263, 31.7819251, на відстані приблизно 80 метрів від вул. Грушевського, виявлено ОСОБА_5 , який мав при собі ручну пилку по дереву розмірами 51 на 10 см.. Також на вказаному місці виявлено три спиляні дерева породи клен гостролистий. Одне дерево діаметром в місці спилу 9 см., друге дерево діаметром в місці спилу 6 см. та третє дерево діаметром в місці спилу 4 см. Крім цього, на місці огляду виявлено металеві санки розміром 90 см. на 40 см., на яких на момент огляду було навантажено колоди спиляних дерев. За результатами проведеного огляду з місця вилучено: ручну пилку по дереву розмірами 51 на 10 см.; санки розміром 90 см. на 40 см.; 13 колод деревини породи клен гостролистий.

Постановою слідчого від 17 лютого 2025 року речі, вилучені під час проведення огляду, у зв`язку з тим, що вони містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000104 від 17 лютого 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 246 КК України. Вказані вище ручна пилка по дереву та металеві санки мають ознаки матеріального об`єкту, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, тобто саме вказаною пилкою здійснювалась випилка дерев, а санки використовувались для перевезення спиляної деревини. Самі вилучені колоди дерева мають ознаки предмету, що є об`єктом кримінально протиправних дій. Також, вилучені речові докази мають суттєве значення для розслідування даного кримінального провадження та прийняття процесуального рішення у ньому.

Від прокурора Згурівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 надійшло клопотання про розгляд поданого клопотання без його участі, просив його задовольнити, наклавши арешт на майно. Просив проводити розгляд клопотання без виклику власника майна.

Відповідно до ч.1ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Таким чином, враховуючи норми ст. 172 КПК України, слідчим суддею визнано за можливе провести судовий розгляд клопотання без участі прокурора та володільця майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх учасників, які беруть участь у судовому провадженні.

Слідчий суддя дослідивши клопотання та додані на його обґрунтування матеріали, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подане не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуте особі, у якої воно було вилучене.

Як вбачається із матеріалів клопотання, накладення арешту на майно слугуватиме збереженню речового доказу та надасть можливість провести експертизу.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 100 КПК визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, а ч.ч. 2, 3ст. 170 КПК України встановлює, що слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1ст. 98 КПК України.

З огляду на положення даних статей, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає, що арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Таким чином, встановивши належні правові підстави, передбачені ст. 170 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання про задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. ст.170,171,175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Згурівського відділу Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 за матеріалами кримінального провадження №0000104 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 лютого 2025 року , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.246 КК України про накладення арешту на майно, задовольнити.

Накласти арешт на речі вилучені під час проведення огляду на території парку пам`ятки садово-паркового мистецтва загально-державного значення «Згурівський парк» в селищі Згурівка Броварського району Київської області, а саме на території кварталу 80 виділу 16 за координатами 50.4910263, 31.7819251 на відставні приблизно 80 метрів від вулиці Грушевського та які перебували у гроадянина ОСОБА_5 з позбавленням права відчуження, розпорядження та користування майном, а саме:

-Ручну пилку по дереву розмірами 51 на 10 см;

-13 колод деревини породи клен гостролистий;

- санки розміром 90 см. на 40 см.

Дозволити слідчому, прокурору використовувати дане майно під час проведення слідчих дій та в ході проведення експертиз.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1