ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-во/753/8/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 30.08.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Дарницького УП ГУНП у м. Києві у кримінальному провадженні №0000743 від 31.05.2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України щодо не розгляду її клопотання, в порядку ст. 220 КПК України.

30.08.2024 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_3 щодо залучення до участі у справі №753/14918/24 її представника ОСОБА_4 як законного представника, громадського діяча, правозахисника та журналіста.

05.09.2024 року потерпіла ОСОБА_3 звернулась до суду із заявою про виправлення описки у вищезазначеній ухвалі суду, а саме, просить вказати замість "законного представника - громадського діяча, правозахисника та журналіста ОСОБА_4 " правильно "законного представника - Державі України в особі викривача, громадського діяча, правозахисника та журналіста ОСОБА_4 ".

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20.09.2024 року було задоволено клопотання ОСОБА_3 про її участь у всіх судових засіданнях у справі №753/14918/24 в режимі відеоконференції з Третім апеляційним адміністративним судом (, адреса: 49005, Україна, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вулиця Лук`яненка Левка, будинок, 23).

Заявниця у судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, зокрема шляхом направлення смс-повідомлень на мобільний телефон у додаток «Viber», шляхом направлення судових повісток на електронну пошту (оскільки такий спосіб сповіщення є найприйнятнішим для неї, що вбачається з її письмових заяв), про що в матеріалах справи містяться відповідні довідки про доставку повідомлення у додаток «Viber» та про доставку електронного листа.

Представник Дарницького УП ГУНП в м. Києві у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні визначений статтею 135 КПК, частиною першою якої передбачено, що особа викликається до слідчого судді шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Судом вжито всіх заходів для забезпечення права та можливості ОСОБА_3 безперешкодно отримати судовий захист як і доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права, в тому числі вжито всіх можливих заходів для повідомлення ОСОБА_3 про час і місце проведення судового засідання.

За таких обставин, слідчий суддя вважає відсутніми причини для відкладення та вважає за можливе здійснити розгляд заяви за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Поняття описки і очевидної арифметичної помилки, визначає, що опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання судового рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття. При цьому, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав про виправлення описок або помилок, оскільки ухвала слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 30.08.2024 таких не містить.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 379 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва від 30.08.202 року - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Повний текст ухвали складено та проголошено 11.12.2024 року о 16 год. 10 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_1