справа № 619/60/25
провадження № 1-кс/619/18/25
УХВАЛА

іменем України

06 січня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001298від 04 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В:

06 січня 2025 року до суду через кур`єрсько-поштовий сервіс ФОП ОСОБА_8 (ІНФОРМАЦІЯ_3 ) надійшло клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001298від 04 листопада 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що уперіод часу з 28.10.2024 по 30.10.2024 на «Гаврилівському цвинтарі», розташованого поблизу вул. Малиновського в селищі Солоницівка Харківського району Харківської області викрадено саджанці рослин, чим завдано матеріального збитку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ITC «ІПНПУ» № 11242 від 03.11.2024).

З метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відшукання предметів, знарядь та інших речових доказів, а також встановлення фактичних відомостей щодо вищевказаних протиправних дій, 14 листопада 2024 року слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 здійснено виїзд з метою огляду подвір`я домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з дозволу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де під час проведення слідчої дії за участі потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в землі на городі виявлено саджанці туй «Смарагд» у кількості 3 штук, довжиною 1 метр кожна.

В ході огляду потерпіла ОСОБА_7 впізнала виявлені саджанці рослин, які у період часу з 28.10.2024 по 30.10.2024 були викрадені з «Гаврилівського цвинтару», розташованого поблизу вул. Малиновського в селищі Солоницівка Харківського району Харківської області.

На підставі вищевикладеного, у сторони обвинувачення виникла необхідність накласти арешт на вилучені предмети, які зазначені у клопотанні прокурора, оскільки вказані предмети матимуть суттєве значення у кримінальному провадженні, як речові докази для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Слідчий суддя, дослідивши зміст клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими прокурор обґрунтовує доводи цього клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору, виходячи з наступних обставин.

Так, СВ ВП № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001298 від 04.11.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено зокрема: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З клопотання вбачається, що 14 листопада 2024 року, в четвер слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 під час огляду подвір`я домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено саджанці рослин.

Таким чином, крайній день звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна спливав 15.11.2024, тобто прокурор Дергачівської окружної прокуратури в Харківській області повинен був звернутися до суду з таким клопотанням 15 листопада 2024 року, однак дане клопотання про арешт майнабуло направлено до суду через кур`єрсько-поштовий сервіс ФОП ОСОБА_8 (ІНФОРМАЦІЯ_3 ), яке надійшло до Дергачівського районного суду Харківської області через 1 місяць та 21 день - 06 січня 2025 року.

Таким чином, строк подання клопотання про арешт майна пропущений, однак прокурор не посилається на поважність причин пропуску подачі клопотання про арешт майна, не надає доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку подачі клопотання, не наведено жодної підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Вказаною статтею передбачається не просто можливість, а й обов`язковість поновлення строку виконання процесуальних дій, пропущеного з поважних причин. Поважність причин визначається слідчим суддею у разі неможливості своєчасного подання відповідного документа через будь-які обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ. Цей недолік необхідно усунути.

Крім того, до клопотання про арешт майна не долучено процесуальні рішення, якими підтверджуються повноваження слідчого та прокурора у цьому кримінальному провадженні.

В постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.10.2021 року по справі №724/86/20 (провадження №51-1353кмо21) викладено правовий висновок, що за приписами статей 39, 110, ч. 1 ст. 214 КПК рішення про призначення (визначення) групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування, визначення старшого слідчої групи, який керуватиме діями інших слідчих, обов`язково приймається у формі, яка повинна відповідати визначеним кримінальним процесуальним законом вимогам до процесуального рішення у формі постанови.

Разом із цим, до матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не долучено копію постанови про призначення (визначення) групи слідчих, які здійснюватимуть досудове розслідування.

В постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 22.02.2021 року по справі № 754/7061/15 (провадження № 51-4584кмо18) викладено правовий висновок, що за змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень.

Разом із цим, до матеріалів, які обґрунтовують клопотання, не долучено копію постанови про призначення (визначення) прокурора (групи прокурорів), якою б підтверджувались повноваження прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 у цьому кримінальному провадженні.

Вказані недоліки клопотання про арешт майна позбавляють слідчого суддю в повній мірі дослідити докази, якими обґрунтовуються доводи клопотання та прийняти рішення по справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи наведене, клопотання про арешт майна слід повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити прокурору право звернення до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України у встановленому порядку.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001298 від 04.11.2024, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - повернути для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесят двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст. 171 КПК України тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення щодо неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1