УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2024 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання тимчасово виконуючого обов`язків старшого слідчого слідчого відділення Відділу поліції № 3 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні № 0001017 від 15.12.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 15 грудня 2024 року ОСОБА_4 , близько 02 години 00 хвилин, перебувала в приміщенні житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме у гостях у свого чоловіка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з яким вона перебуває у шлюбі, проте спільно на даний час не проживають (актовий запис про шлюб від 10.09.2024 № 204).

В приміщенні вищезазначеної квартири між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на ґрунті спільного розпивання алкоголю та раптово виниклих неприязних відносин виник словесний конфлікт, який переріс у бійку, під час якої у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, направлений на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_5 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 в ході застілля та спільного розпивання алкоголю та раптово виниклої суперечки на цьому ґрунті зі своїм чоловіком ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, взяла зі столу кухонний ніж з металевою рукояткою та лезом довжиною 10 см та діючи умисно, усвідомлюючи, що посягає на здоров`я іншої особи, передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді тяжких тілесних ушкоджень, нанесла один удар зазначеним ножем в ділянку грудної клітки ОСОБА_5 , чим спричинила останньому небезпечне для життя та здоров`я тілесне ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення.

Внаслідок отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_5 15.12.2024о госпіталізовано до КНП «ВОКЛ ім. М.І. Пирогова Вінницької обласної ради». Відповідно до виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 15.12.2024 ОСОБА_5 поставлено діагноз: «Проникаюче колото-різане поранення лівої половини грудної клітки, поранення серця, гемо перикард. Гемоторакс. Геморагічний шок. Анемія ІІ ст.».

Під час досудового розслідування, 19.12.2024 у палаті № 10 торакального відділення лікарні ім. Пирогова м. Вінниця, за місцем стаціонарного лікування потерпілого ОСОБА_5 , останнім добровільно видано слідчому для огляду та задля приєднання в якості речового доказу фрагмент (залишок) від власної футболки ТМ «Puma» сірого кольору, в якій він був одягнутий 15.12.2024 у будинку в момент заподіяння йому ножового поранення зі сторони дружини ОСОБА_4 . Оглядом даного фрагменту футболки виявлено, що футболка зберегла лицьову сторону (груди, живіт), на якій в ділянці грудей зліва виявлено пляму бурого кольору (РБК) та 1 (один) отвір схожий на поріз. По закінченню огляду даний речовий доказ вилучено з метою проведення подальших слідчих та процесуальних дій, поміщено до паперового пакету Національної поліції України, опломбований стрічкою «NPU-1495102».

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

У зв`язку з встановленням за результатами огляду фактичних обставин, які дають достатні підстави вважати, що дана річ відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України є предметом кримінального правопорушення, а саме зберегла на собі слідові картину кримінального правопорушення, що підлягає встановленню проведенням відповідних судових експертизи, чим обґрунтовується підстава необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно.

Згідно ч. 4 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Вказана річ має істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо зберегла слідову картину злочину та може бути використана під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Частина 1 ст. 171 КПК України надає право прокурору, слідчому за погодженням з прокурором, звертатись до слідчого судді, суду з клопотанням про арешт майна.

Арешт вказаних речей, які вже вилучені, необхідний для попередження зміни чи знищення їх властивостей в результаті використання третіми особами, що може призвести до втрати ними значення речового доказу та перешкодить встановленню істини у провадженні.

Вищевказаний речовий доказ вилучений та перебуває у Відділі поліції № 3 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, вилучений для проведення слідчих та процесуальних дій в даному кримінальному провадженні, має доказове значення для повного, всебічного та неупередженого досудового розслідування, відповідають критеріям, зазначеним у п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України. Крім того, відповідно до ст. 98 КПК України, має значення речового доказу у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, що можуть бути використані як докази фактичних обставин, що встановлюються в ході досудового розслідування, тому з метою забезпечення збереження вилучених у кримінальному провадженні речових доказів виникла необхідність у накладенні арешту на тимчасово вилучене майно.

У зв`язку із вищевикладеним, та тим, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, а тому, слідчий просив клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився. Подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги клопотання підтримав у повному обсязі.

ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, про причини неприбуття суд не повідомив, тому відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання розглядається у його відсутність.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що вищезазначене майно являється джерелом доказів, при дослідженні яких необхідно буде встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також в подальшому виникне необхідність у проведенні ряду експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на майно, яке було вилучено 19.12.2024 у ході проведення огляду місця події, оскільки вони мають значення речових доказів та доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому клопотання про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання тимчасово виконуючого обов`язків старшого слідчого слідчого відділення Відділу поліції № 3 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене 19.12.2024 у ході проведення огляду, а саме: на фрагмент (залишок) від власної футболки ТМ «Puma» сірого кольору, на якій в ділянці грудей зліва наявна пляма бурого кольору (РБК) та 1 (один) отвір схожий на поріз, що вилучено до паперового пакету Національної поліції України, опломбований стрічкою «NPU-1495102».

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на тимчасово виконуючого обов`язків старшого слідчого слідчого відділення Відділу поліції № 3 Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області капітана поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя