Провадження № 1-кс/175/5014/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2024 р. смт. Слобожанське

Слідчий суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП у Донецькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СВ Краматорського РУП ГУНП у Донецькій області майор поліції ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області з клопотанням, погодженим прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001924 від 18.12.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що 18.12.2024 року до чергової частини Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області надійшло повідомлення про те, що 18.12.2024 року о 01 год 05 хв. до хірургічного відділення КНП МЛ №3 було доставлено ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з діагнозом: колото-різане торако-абдомінальне поранення з ураженням селезінки, поперечно-ободувої кишки. Гемоперетоніум, гематорекс ліворуч. 18.12.2024 року, під час проведення огляду місця події за адресою: вул. Полікарпа Перепелиці, буд. 47 у м. Краматорську, було виявлено та вилучено: ніж з нашаруванням РБК, який поміщено до паперового конверту, який опечатаний пломбою NPU-0446609; футболка в РБК та прорізом, яку поміщено паперового конверту, який опечатаний пломбою NPU-0446607; в ході огляду предметів за участі підозрюваного ОСОБА_6 було виявлено та вилучено: халат біло-коричневого з нашаруванням РБК, який поміщенні до картонної коробки. Вказані об`єкти постановою слідчого визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні. Враховуючи вищезазначене, є достатні підстави вважати, що вилучені речі зберегли на собі сліди злочину, у зв`язку з чим будуть використані для проведення експертних досліджень, необхідних для встановлення істотних обставин кримінального провадження, а тому підлягають арешту з метою належного збереження.

У судове засідання прокурор не з`явилася, надіслала заяву, в якій просила розгляд клопотання здійснювати без її участі, клопотання підтримала, просила задовольнити.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить висновку про необхідність його задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, що заходом забезпечення кримінального провадження для досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно абзацу першого ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Краматорського РУП ГУНП у Донецькій області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001924 від 18.12.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

За наслідками проведеного огляду місця події за адресою: м. Краматорськ, вул. Полікарпа Перепелиці, буд. 47, в період часу з 10 год 57 хв. по 11 год 31 хв., виявлено та вилучено: ніж з нашаруванням РБК, який поміщено до паперового конверту, який опечатаний пломбою NPU-0446609; футболка в РБК та прорізом, яку поміщено паперового конверту, який опечатаний пломбою NPU-0446607.

В ході огляду предметів за участі підозрюваного ОСОБА_6 було виявлено та вилучено: халат біло-коричневого з нашаруванням РБК, який поміщенний до картонної коробки.

Постановою старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП у Донецькій області ОСОБА_7 від 18.12.2024 року вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001924 від 18.12.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На підставі викладеного, слідчий суддя доходить висновку, що органом досудового розслідування доведено, що вилучені речі могли зберегти на собі сліди злочину та будуть використані для проведення експертних досліджень, необхідних для встановлення істотних обставин вчинення кримінального провадження, у зв`язку з чим, з метою збереження, запобігання, перетворення, зміни або знищення речових доказів, слідчий суддя вважає клопотання про накладення арешту обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 175, 369, 372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП у Донецькій області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на ніж з нашаруванням речовини бурого кольору, який поміщено до паперового конверту, який опечатаний пломбою NPU-0446609, футболку в речовині бурого кольору та прорізом, яку поміщено паперового конверту, який опечатаний пломбою NPU-0446607, халат біло-коричневого кольору з нашаруванням речовини бурого кольору, який поміщенний до картонної коробки, вилучені в ході огляду місця події 18.12.2024 року за адресою: за адресою: м. Краматорськ, вул. Полікарпа Перепелиці, буд. 47, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001924 від 18.12.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Заборонити відчуження, розпорядження та користування вищевказаним майном, до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1