У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області про зміну запобіжного заходу відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 та ч. 2 ст. 194 КК України,

ВСТАНОВИВ:

на розгляд слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло вищевказане клопотання про зміну запобіжного заходу.

Клопотання обґрунтовано тим, що, на переконання органу досудового розслідування, застосування запобіжного заходу у виді застави у раніше визначеному розмірі повною мірою не відповідатиме меті його застосування - забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатніми та неможливим.

Заслухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя доходить до переконання про наявність підстав для часткового задоволення клопотання, зважаючи на таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За приписами статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя встановив, що Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001193, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06.06.2024 відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо вчинення ним кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194, ч. 2 ст. 194 КК України.

05.12.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України після скоєння злочину в межах зареєстрованого кримінального провадження за №0002250 від 05.12.2024.

07.12.2024 слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду в рамках зареєстрованого кримінального провадження 0002250 обрано ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання з визначенням застави в розмірі 9 084 000 грн.

29.01.2024 Закарпатський апеляційний суд змінив ухвалу слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 07.12.2024 по справі № 308/19643/24 в частині визначення застави, а саме зменшено розмір застави до 787 280 грн.

28.12.2024 та 31.12.2024 прокурором Ужгородської окружної прокуратури прийнято рішення про об`єднання трьох кримінальних проваджень: №0001193 за ч. 2 ст. 194 ККУ; №0002233 за ч. 2 ст. 194 КК України та №0002250 за ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 ККУ, у зв`язку із наявністю підстав на той час вважати, що вказані злочини були вчинені однією особою. Основний номер кримінального провадження визначено за єдиним номером 0001193.

31.12.2024 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні №0001193.

За змістом підозри остання стосується вчинення ОСОБА_4 дій щодо потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Слідчий суддя поділяє позицію сторони обвинувачення щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 , що підтверджується доказами, які були досліджені в судовому засіданні, зокрема, протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 05.12.2024, протоколом допиту потерпілого від 05.12.2024, актом застосування службового собаки від 05.12.2024, протоколом допиту свідка від 06.12.2024, протоколами обшуку від 05.12.2024, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 05.12.2024, протоколом огляду відеозаписів від 06.12.2024, відомостями щодо перетину ДКУ від 06.12.2024, протоколами про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 06.06.2024, протоколом огляду місця події від 06.06.2024, протоколом допиту потерпілого від 06.06.2024, протоколом допиту свідка від 06.06.2024, висновком експерта №СЕ-19/107-24/13747-БД від 27.12.2024, висновком експерта №СЕ-19/107-24/6645-АВ від 28.06.2024, протоколом про прийняття заява про вчинене кримінальне правопорушення від 02.12.2024, протоколом огляду місця події від 02.12.2024, протоколом допиту потерпілого від 09.12.2024, протоколом допиту свідка від 09.12.2024, висновком про причини пожежі №3, протоколами огляду предметів від 17.12.2024, висновком експерта №СЕ-19/107-24/13260-АВ від 19.12.2024, висновком експерта №СЕ-19/107-24/13820-БД від 30.12.2024, висновком експерта №СЕ-19/107-24/13263-АВ від 23.12.2024 та іншими матеріалами клопотання.

Так, зміна запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути замінений на інший - більш або менш суворий. Такі ж підстави можуть бути враховані слідчим суддею в конкретній справі при вирішенні питання про збільшення/зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.

Вирішуючи дане клопотання, слідчий суддя враховує, що на теперішній час обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу відносно підозрюваного змінилися, оскільки 28.12.2024 та 31.12.2024 прокурором Ужгородської окружної прокуратури прийнято рішення про об`єднання трьох кримінальних проваджень, а 31.12.2024 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у кримінальному провадженні №0001193.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 слідчий суддя визначає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, підтверджуються долученими до матеріалів клопотання документами, а тому слідчий суддя вважає, що зазначені у клопотанні обставини пред`явленої підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які зазначені у клопотанні прокурора та доданих до клопотання матеріалах кримінального провадження.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваною зазначених дій.

При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя погоджується із доводами сторони обвинувачення про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 194 КПК України є тяжким злочином.

Поряд із цим, слідчий суддя враховує, що підозрюваний має можливість виїзду за кордон, що підтверджується інформацією, наданою Адміністрацією ДПС України.

Також слідчий суддя поділяє доводи клопотання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, так як у кримінальному провадженні допитувалися потерпілі та свідки. Стороні захисту було надано копії матеріалів кримінального провадження з яких сторона захисту, в тому числі підозрюваний, дізналися про обсяг зібраних доказів, у тому числі дані про потерпіли та інших свідків у кримінальному провадженні, показання яких мають суттєве значення для доказування.

Більше того, у кримінальному провадженні проводилися експертні дослідження, що зумовлює висновок про існування ризику впливу на експертів.

Заслуговують на увагу й посилання сторони обвинувачення на наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки відомостей про будь-яке сприяння досудовому розслідуванню з боку підозрюваного не встановленого.

Слідчий суддя наголошує на тому, що на теперішній час збільшився обсяг інкримінованих підозрюваному протиправних діянь, що відповідно вказує на збільшення ймовірності реалізації підозрюваним відповідних ризиків задля уникнення покарання в майбутньому.

При цьому відповідні обставини не були предметом дослідження в ході вирішення питання про обрання запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя вбачає, що раніше визначений підозрюваному розмір застави в розмірі не в достатній мірі є співрозмірним із тяжкістю інкримінованих підозрюваному злочинів та не в повній мірі зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозорюваного й унеможливити реалізацію підозрюваним ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Поряд із цим, суд бере до уваги положення ст. 178 КПК України. У цьому аспекті слідчий суддя враховує відсутність відомостей про незадовільний стан здоров`я підозрюваного, відсутність відомостей про наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, відсутність судимостей.

При збільшенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч. ч. 4, 5 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Частиною 5 статті 182 КПК України визначено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Названою нормою також передбачено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя з урахуванням положень ст.ст.177, 178 КПК України, повинен раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю злочину у вчиненні якого він підозрюється. При цьому, необхідно мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на вищевикладене та беручи до уваги, що, як встановлено досудовим розслідуванням, у результаті інкримінованих дій з боку ОСОБА_4 загальний розмір збитків становить 1 874 977 грн., слідчий суддя вважає, що за обставин цього клопотання має місце виключний випадок, а тому розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом становить 619 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб і такий буде належним чином гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Крім того, слідчий суддя враховує фактичні обставини кримінального провадження, кількість та характер встановлених ризиків, особу підозрюваного, відсутність відомостей про непомірність збільшеного розміру застави для підозрюваного.

Одночасно слідчий суддя вважає за необхідне покласти окремі обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст.ст. 176-179, 193, 194, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого задовольнити частково.

Запобіжний захід, застосований до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , змінити.

Збільшити розмір застави, застосований до підозрюваного ОСОБА_4 , та визначити підозрюваному заставу в розмірі 619 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 874 332 (один мільйон вісімсот сімдесят чотири тисячі триста тридцять дві) грн. 00 коп.

Покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора або суду на їх першу вимогу;

-не відлучаться із населеного пункту, в якому він фактично проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання;

-утриматися від спілкування з потерпілим та свідками по справі:

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади ДМС у Закарпатській області свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Строк дії покладених обов`язків визначити до 06.03.2025 включно.

У задоволенні решти клопотання відмовити повністю.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч .6 ст. 182 КПК України підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомлена, не з`явилася за викликом до суду без поважних причин чи не повідомила про причини своєї неявки, або якщо порушила інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду: ОСОБА_1