Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засіданням ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000136, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

Слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, а саме на грошові кошти у сумі 1 990,00 грн., які були вилучені в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що вилучені під час особистого обшуку ОСОБА_5 грошові кошти визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, тобто є об`єктом, що містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, у якому клопотання підтримав з наведених у ньому підстав.

Власник майна, щодо якого подане клопотання ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, оскільки, як з`ясовано суддею, відносно нього застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без їх участі.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як встановлено слідчим суддею, слідчим відділом УП в метрополітені ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000136, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.07.2024 до СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві надійшов рапорт о/у ВКП про те, що під час проведення оперативно-технічних заходів в рамках оперативно-розшукової справи №15-005/24 від 18.04.2024, було встановлено, що громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом з іншими невстановленими особами, реалізовують наркотичні засоби «Амфетамін», «Канабіс» та інші, шляхом їх перевезення з подальшим продажом з рук в руки.

Крім того, ОСОБА_5 здійснює збут заборонених в обігу речовин на території КП «Київський метрополітен», а саме шляхом поштових відправлень на поштомати «Нова Пошта», які розташовані на станціях метрополітену (ЖЄО 1757 від 12.07.2024).

В ході досудового розслідування в якості свідка було допитано ОСОБА_6 , який повідомив, що ОСОБА_5 дійсно проживає за адресою: АДРЕСА_2 , де за місцем проживання зберігає заборонені в обігу речовини, які в подальшому збуває шляхом передачі з рук в руки або пересилаючи на поштомати «Нова Пошта», які розташовані на станціях метрополітену у м. Києві. Спілкування з клієнтами з приводу збуду заборонених в обігу речовин ОСОБА_5 веде шляхом використання мобільного телефону з номерами НОМЕР_1 , imei: НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 , імеі: НОМЕР_4 .

В ході документування злочинної діяльності ОСОБА_5 та проведення негласних слідчих (розшукових) дій, відносно останнього, було встановлено, що до вчинення злочину причетні ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який користується мобільним телефоном з номером НОМЕР_5 , imei: НОМЕР_6 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який користується мобільним телефоном з номерами НОМЕР_7 ; НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , imei: НОМЕР_10 .

З урахуванням наведеного було встановлено, що ОСОБА_7 організував злочину схему зі збуту заборонених в обігу речовин, зокрема відповідає за поставку заборонених речовин, які збувають інші учасники групи, та здійснює розподіл грошових коштів між членами групи, в свою чергу ОСОБА_5 та ОСОБА_8 займаються збутом заборонених в обігу речовин на території Київської області, м. Києва та шляхом здійснення поштових відправлень на поштомати «Нова Пошта», розташованих на території КП «Київський метрополітен».

В подальшому під час проведення першого етапу контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки ОСОБА_5 збув ОСОБА_6 два згортки з «амфетаміном», які йому поставив ОСОБА_7 , надіславши на поштомат «Нова Пошта» №23123, що розташований на станції «Видубичі» КП «Київський метрополітен», які 18.09.2024 були вилучені в ході огляду місця події.

Крім того, було встановлено, що відправлення «амфетаміну» до поштомату фактично здійснив ОСОБА_8 , після переказу грошових коштів ОСОБА_6 на банківську карту № НОМЕР_11 номер якої надав ОСОБА_5 .

Згідно висновку експерта №СЕ-19/111-24/54202-НЗПРАП від 20.09.2023 надані на дослідження порошкоподібні речовини містять у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - амфетамін. Маса амфетаміну в речовинах становить: 0,499 г., 0,480 г.

28.11.2024 о 14 год. 05 хв. ОСОБА_5 був затриманий працівниками поліції в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня у присутності двох запрошених понятих чоловічої статі, під час проведення особистого обшуку останнього та обшуку його особистих речей було виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 1 990 (одна тисяча дев`ятсот дев`яносто гривень) в купюрах номіналом 200 (двісті) грн. - 5 шт., 100 (сто) грн. - 6 шт., 50 (п`ятдесят) грн. - 7 шт., 20 (двадцять) грн. - 2 шт., які мають відношення до збуту психотропних речовин ОСОБА_5 .

Постановою слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 від 28.11.2024 вилучені грошові кошти визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000136 від 12.07.2024.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що вказані вище грошові кошти, які були вилучені в ході особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідають критеріям речових доказів, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вони є знаряддям вчинення кримінального правопорушення та містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, є достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, яке було виявлене та вилучене під час проведення особистого обшуку в рамках кримінального провадження №0000136 від 12.07.2024, а також збереження його як речового доказу, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах підозрюваного та інтересах інших осіб, задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, на даній стадії кримінального провадження не надано.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167-169, 170-173, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000136, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене 28.11.2024 в ході проведення особистого обшуку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою АДРЕСА_1 , а саме на грошові кошти у сумі 1 990 (одна тисяча дев`ятсот дев`яносто) гривень 00 копійок в купюрах номіналом 200 (двісті) гривень - 5 шт., 100 (сто) гривень - 6 шт., 50 (п`ятдесят) гривень - 7 шт., 20 (двадцять) гривень - 2 шт., із встановленням заборони користуватись, розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та відчужувати вказане майно.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Подільського

районного суду м. Києва ОСОБА_1