печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві кримінальне провадження за клопотанням прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків,

ВСТАНОВИВ:

прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії обов`язків покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтоване тим, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України під процесуальним керівництвом Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні № 0000016 від 20.01.2020 за підозрою ОСОБА_5 , у вчиненні ним кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 240, ч. 2 ст. 364-1 КК України, а також за фактами вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 240, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 241, ч. 1 ст. 242 КК України.

Так, постановою прокурора від 05.02.2024 прийнято рішення про об`єднання матеріалів досудових розслідувань відомості про які внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001547 від 03.11.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 240, ч. 2, ст. 364-1, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 364 КК України та № 0000016 від 20.01.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 240, ч. 2 ст. 364, ч, 1 ст. 241, ч. 1 ст. 242 КК України, в одне кримінальне провадження та присвоєно їм № 0000016 від 20.01.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 240, ч. 2 ст. 364-1, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 240, ч. 1 ст. 241 КК України.

ОСОБА_5 , обіймаючи посаду Голови правління ВАК «Полтавський ГЗК», в силу покладених на нього обов`язків виконує організаційно-розпорядчі функції, тобто являється службовою особою юридичної особи приватного права.

Так, Державним комітетом України по геології і використання надр надано ліцензію ВАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (, від 29.07.1997 № 1012, на видобування/експлуатацію залізистих кварцитів та супутніх (скельний розрив) копалин Лавриківського родовища.

Також, Державним комітетом України по геології і використання надр надано ліцензію ВАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (код за , від 29.07.1997 № 1013, на видобування/експлуатацію залізистих кварцитів та супутніх (скельний розрив) копалин Горішнє- Плавнинського родовища.

Наказом Держгеонадр від 03.12.2014 № 385 внесені зміни до спеціальних дозволів на користування надрами № 1012 та № 1013, від 29.07.1997, в частині виключення супутньої корисної копалини: скельних порід розкриву та запасів залізистих кварцитів відповідно до протоколу ДКЗ від 21.11.2013 №3041, а також змінено мету користування надрами - видобування залізистих кварцитів.

Відповідно до наказу від 03.12.2014 № 385 Державної служби геології та надр України, Відкритому акціонерному товаристві «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» (), що знаходиться за адресою: Полтавська область, місто Горішні Плавні, вулиця Будівельників, 16, надано спеціальний дозвіл на користування надрами № 1012 від 29.07.1997, згідно із яким товариство має право на користування (видобування) залізистих кварцитів і супутніх корисних копалин - порід скельного розриву Горішнє-Плавнинського родовища.

Наказом Держгеонадр від 26.07.2017 № 329 продовжено строк дії дозволу 1012 до 26.07.2037 та внесено зміни до дозволу, у зв`язку з переоцінкою запасів залізистих кварцитів в Державній комісії України по запасах корисних копалин, згідно протоколу від 24.09.2015 №3428, та об`єднання двох родовищ Лавриківського та Горішнє-Плавнинського в один об`єкт надрокористування - Горішнє-Плавнинсько-Лавриківська ділянка надр (родовище), площею 10, 977 км2.

Строк дії спеціального дозволу на користування надрами № 1013 від 29.07.1997 закінчився 29.07.2017.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 будучи обізнаним про встановлений чинним законодавством порядок видобування корисних копалин загальнодержавного значення, у порушення вимог Кодексу України про надра, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у вигляді порушення встановлених правил охорони та використання надр, переслідуючи корисливий мотив, перебуваючи на посаді Голови правління ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», діючи за попередньою змовою групою осіб з іншими невстановленими на даний час особами, з якими тривалий час співпрацював, мав з ними довірливі відносини та єдиний злочинний умисел, вчинив незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення, що спричинило тяжкі наслідки, за наступних обставин.

У невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 22.08.2013, у голови правління ВАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» ОСОБА_5 виник злочинний умисел спрямований на незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення, після чого останній вступив у злочинну змову з невстановленими на даний час особами.

На виконання заздалегідь розробленого злочинного плану, в 2013 році за завданням ВАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», ТОВ «Відділення екології та геології Академії гірничих наук України» (виконавець) було здійснило повторну геолого-економічну оцінку запасів Горішнє-Плавнинського та Лавриківського родовищ залізистих кварцитів саксаганської світи (підсвіти К2 2 (сумісно з пачкою К231), підсвіти К23 (пачки К232 та К233) та порід скельного розкриву (амфіболітів і гранітоїдів) у межах раніше розвіданих контурів. Вказані роботи було виконано за результатами попередніх геолого-розвідувальних робіт та даними експлуатаційної розвідки Горішнє-Плавнинського та Лавриківського родовищ.

З метою реалізації злочинного умислу відомого всім учасникам групи, голова правління ВАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» ОСОБА_5 , діючи відповідно до відведеної йому ролі, ініціював шляхом написання листа списання позабалансових запасів залізистих кварцитів та внесення змін до спеціальних дозволів на користування надрами № 1012 та № 1013, від 29.07.1997, в частині виключення з них можливості видобування супутньої корисної копалини (скельних порід розкриву та запасів залізистих кварцитів) у зв`язку із тим, що видобування супутніх корисних копалин втратило своє промислове значення, а вироблення продукту для реалізації щебню для Товариства є збитковим.

Відповідно до протоколу ДКЗ України від 21.11.2013 № 3041 було погоджено списання позабалансових запасів залізистих кварцитів у контурі кар`єру (в контурі балансових запасів) позабалансових запасів пачки К233 при змісті заліза магнетитового 10-14% і пачки К232, які є некондиційними за технологічними властивостями (вміст заліза магнетитового у концентраті після збагачення складає менше 50%) Горішнє-Плавнинського та Лавриківського родовищ.

Балансові запаси порід скельного розкриву (амфіболіти та гранітоїди) затверджувались протоколом ДКЗ СРСР від 18.11.1981 № 8874 у кількості 373 млн. 827 тис. мЗ, обліковувались Державним балансом запасів корисних копалин і рахувались на балансі ПрАТ «Полтавський ГЗК», але протоколом ДКЗ '/країни від 21.11.2013 № 3041 були списані з Державного балансу та балансу підприємства, як такі, що за даних економічних умов втратили своє промислове значення.

На час списання запаси порід скельного розкриву (плагіогранітів, мігматитів, амфіболітів) по Горішнє-Плавнинському родовищу складають: 314,0 тис. мЗ, по Лавриківському родовищу - 66 229,0 тис. мЗ, всього 343 543,0 тис. мЗ.

Крім того, протоколом ДКЗ України від 21.11.2013 № 3041 погоджено списання запасів амфіболітів і гранітоїдів вищезазначених родовищ, придатних для виробництва щебню будівельного.

У зв`язку з повною переоцінкою запасів залізистих кварцитів Горішнє- Плавнинського та Лавриківського родовищ, наказом Державної служби геології та надр України від 03.12.2014 № 385 внесені зміни до спеціальних дозволів на користування надрами № № 1012, 1013 від 29.07.1997 в частині виключення супутньої корисної копалини: скельних порід розкриву та запасів залізистих кварцитів з урахуванням протоколу ДКЗ України від 21.11.2013 № 3041, а також змінено мету користування надрами на «видобування залізистих кварцитів».

Тобто ОСОБА_5 , будучи службовою особою товариства, усвідомлюючи, що без спеціального дозволу на користування надрами товариство не має права здійснювати видобування корисних копалин, завершив підготовку до вчинення кримінального правопорушення, шляхом використання організаційно- розпорядчих функцій пов`язаних із займаною ним посадою для створення необхідних умов щодо виключення можливості видобування супутніх корисних копалин із спеціальних дозволів № № 1012, 1013 від 29.07.1997 та списання запасів супутніх корисних копалин придатних для виробництва щебню з Державного балансу запасів корисних копалин України та балансу товариства, як таких, що за даних економічних умов втратили своє промислове значення.

В подальшому ОСОБА_5 , здійснював координацію роботи товариства щодо видобутку залізистих кварцитів, забезпечення розподілу відходів на продукцію, підготовлену до подальшої реалізації, а саме виготовлення в видобутих супутніх корисних копалин та отриманих відходів сухої магнітної сепарації щебеневої продукції, збереження відповідних відходів на території товариства та запобіганню їх використання у інших цілях.

Видобування корисних копалин ВАТ «Полтавський ГЗК» на території Лавриківського та Горішнє-Плавнинського родовищ згідно отриманих спеціальних дозволів на користування надрами № № 1012та 1013 (до 24.09.2015) здійснювалось за допомогою проведення буропідривних робіт, подальше транспортування, дроблення та збагачення забезпечувалось потужностями товариства.

Згідно протоколу ДКЗ України від 21.11.2013 № 3041, а саме підпункту 1.6.3 пункту 2 зазначено: «експертиза відмітила, що вихідна гірська порода - залізисті кварцити Полтавського ГЗК, підлягає збагаченню методом сухої магнітної сепарації (СМС), в результаті чого отримується магнетитовий концентрат та «хвости» збагачення - відходи СМС. Із магнетитового концентрату отримується промисловий товарний продукт - залізисті окатиші, а із відходів збагачення виготовляється щебінь та відсіви подрібнення.

Щебінь із відходів сухої магнітної сепарації, в основному складений кварцитами силікатними, мономінеральними (-93%), частково (-7%) - сланцями.

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення комісійної породової ґрунтознавчої та інженерно-екологічної експертизи від 17.08.2023 >'Л9838/23-34/19839/23-63/19840/23-34, в п. 4,5 зазначено: «Відходами сухої магнітної сепарації (відсів нефракційний) - є силікатні мономінеральні кварцити (-93%), та сланці (-7%). Кварцити та сланці відносяться до корисних копалин, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 12.12.1994 № 827 зі змінами і доповненнями в редакції Постанови Кабінету Міністрів України № 1370 від 28.12.2011, кварцити та сланці входять до переліку корисних копалин загальнодержавного значення».

Так, підпунктом 2.16 пункту 2 Положення про проектування внутрішнього відвалоутворення та складування відходів виробництва в залізорудних і флюсових кар`єрах, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики України № 412 від 17.08.2004 визначено, що відходи - це будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворились в процесі виробництва чи споживання, а також товари, що повністю чи частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких власник позбувається.

Цим же положенням визначено, що не належать до відходів виробництва гірничовидобувних підприємств некондиційна мінеральна сировина, яка складається в межах гірничого відводу, розривні породи, шлами та хвости збагачення та інші речовини, які складуються в межах гірничого відводу у відпрацьовані кар`єри, у попередньо створені ділянки діючих кар`єрів при поетапній розробці родових копалин.

Згідно ст. 5 Кодексу України про Надра визначено, що техногенні родовища копалин, це місця, де накопичуються відходи видобутку, збагачення та переробки мінеральних сировин, запаси яких оцінені і мають промислове значення.

Згідно наказу Держгеонадр від 08.06.2021 № 428 «Про проведення планових заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр України у липні 2021 року», представниками Південного міжрегіонального відділу Департаменту' державного геологічного контролю Державної геології та надр України, проведено плановий захід (перевірку) державного нагляду, щодо додержання ІІрАТ «Полтавський ГЗК» вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, за результатом якого складено Акт від 13.07.2021 №74/1012-П.

Згідно результатів проведеної перевірки встановлено, що ЛрАТ «Полтавський ГЗК» реалізує, зокрема, відходи сухої магнітної сепарації, : тримані в результаті дроблення та збагачення залізистих кварцитів в якості щебеневої сировини, яка не зазначена в спеціальному дозволі та не передбачена метою користування надрами.

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення комісійної судової грунтознавчої та інженерно-екологічної експертизи від 17.08.2023, 19838/23-34/19839/23-63/19840/23-34, в п. 7-11 зазначено:

7-8. Скельні розкривні породи представлені амфіболітами та сланцями варцбіотит-амфіболовими, кварц-біотитовими (кварц-серіцитовими) -овокриворізької світи, гранітами та мігматитами кіровоградського комплексу.

Основними породоутворюючими мінералами є: плагіоклаз, кварц, лілієвий польовий шпат, амфіболи, біотит, вторинними - хлорит, карбонат, : кисли та гідроокисли заліза, епідот-цоїзіт, серицит; акцесорними- апатит, сфен, турмалін, монацит, циркон, рутил, магнетит, пірит. Граніти (мігматити), амфіболіти відносяться до корисних копалин. Згідно Постанови КМУ № 827 від 12.12.1994 зі змінами і доповненнями в редакції Постанови КМУ №1370 від 28.12.2011, граніти (мігматити), амфіболіти відносяться до корисних копалин загальнодержавного значення.

9. Скельні розкривні породи мають природне утворення. У геологічній будові району Горішнє-Плавнинського та Лавриківського родовищ беруть участь два різновікових структурних поверхи: докембрійський, представлений архейськими та палеопротерозойськими утвореннями, та фанерозойський складений осадовими мезо-кайнозойськими відкладами.

Залізисті кварцити використовуються як промислова залізна руда, а продукція переробки порід скельного розкриття - щебінь та відсіви можуть використовуватись як будівельні матеріали без обмежень.

10,11. Порожня порода - гірська порода, що залягає поблизу або в межах рудного тіла (корисних копалин), що видобувається з надр разом із рудою, але не містить корисного компонента (заліза) або містить його в кількості, нижчій від бортової (до 25%). Порожні породи витягуються з надр разом з корисними копалинами. Кварцити та сланці відносяться до корисних копалин, згідно Постанови КМУ № 827 від 12.12.1994 зі змінами і доповненнями в редакції Постанови КМ №1370 від 28.12.2011, кварцити та сланці входять до переліку корисних копалин загальнодержавного значення.

З метою запобігання виявлення злочинної діяльності, набуття вигляду добросовісного користувача надрами та прикриття незаконної діяльності, ОСОБА_5 діючи за попередньою змовою групою осіб із невстановленими у ході досудового розслідування особами, забезпечив своєчасне подання необхідної звітності до контролюючих органів Державної податкової служби України, зокрема щодо заповнення Податкової декларації з рентної плати за користування надрами де зазначено видобування відсіву нефракційного (щебінь з відходів сухої магнітної сепарації), скельного розкриву та порожньої породи у період 2015 - 2021 років.

У ході досудового розслідування Державною службою геології та надр України виконано розрахунок (лист № 3313/02-1/2-23 від 15.06.2023) об`єму (обсягу) та виду корисних копалин, які видобуті ПрАТ «Полтавський ГЗК» без спеціального дозволу.

В розрахунках з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (додатку 1 до Податкової декларації з рентної плати) зазначаються: дозвільний документ - спеціальний дозвіл на користування надрами № 1012 від 29.07.1997, (до 2018 року зазначався також спеціальний дозвіл на користування надрами № 1013 від 29.07.1997) протокол ДКЗ України від 24.09.2015 № 3428 (до 4 кварталу 2017 року зазначався протокол ДКЗ України від 21.11.2013 № 3041), коефіцієнт рентабельності підприємства, які не мають ніякого відношення до продукції підприємства - щебню з відходів сухої магнітної сепарації (відсів нефракційний), скельний розкрив та порожні породи, оскільки, ця продукція не враховувалась під час розрахунку техніко-економічних показників розробки балансових запасів залізистих кварцитів Горішнє- Плавнинсько-Лавриківської ділянки надр (Горішнє-Плавнинського та Лавриківського родовищ) і не ввійшли до техніко-економічного обґрунтування постійних кондицій запасів залізистих кварцитів. Також, продукція гірничодобувного підприємства не ввійшла до обрахунку вартості спеціальних дозволів на користування надрами № № 1012, 1013 від 29.07.1997.

Згідно з розрахунками з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин (додаток 1 до Податкової декларації з рентної плати) ПрАТ «Полтавський ГЗК» зазначило про податкове зобов`язання з рентної плати за реалізовані обсяги щебню виготовленого з супутніх корисних копалини, а саме: з відходів сухої магнітної сепарації (відсіву нефракційного), скельного розкриву та порожньої породи, відповідно до якого було встановлено, що ПрАТ «Полтавський ГЗК», не маючи відповідного спеціального дозволу на користування надрами, здійснив реалізацію відходів сухої магнітної сепарації, зокрема:

- відсіву нефракційного (щебінь з відходів сухої магнітної сепарації): у 2015 році - 489756 тонн., у.2016 році - 1272200 тонн, у 2017 році - 1069188 тонн, у 2018 році - 1124055 тонн, у 2019 році - 1325117 тонн, у 2020 році - 1431685 тонн, у 2021 році - 1365557 тонн, у загальній кількості 8177558 тонн (5 110 973 куб. м);

- скельного розкриву: у 2017 - 2545670 тонн, у 2018 - 2665119 тонн, у 2019 - 3200950 тонн, у 2020 році 2986976 тонн, у 2021 році - 2623992 тонн, в загальній кількості 14022707 тонн;

- порожні породи: у 2015 році 12 368 тонн, у 2016 році 86 925 тонн, у 2017 році 222 464 тонн, у 2018 році 266 865 тонн, у 2019 році 84 565 тонн, у 2020 р - 51701 тонн, у 2021 р - 172173 тонн, в загальній кількості 897061 тонн.

Відповідно до пункту 2 Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 5 травня 1997 р. № 432 визначено:

- супутні корисні копалини і компоненти - корисні копалини і компоненти, видобуток яких здійснюється разом з основними корисними копалинами, а вилучення і промислове використання технологічно можливі та економічно доцільні у процесі переробки основної мінеральної сировини;

- мінеральна сировина - корисна копалина, видобута і перероблена на товарну продукцію гірничого виробництва;

- спільно залягаючі корисні копалини - корисні копалини, що утворюють в розкривних і вмісних породах самостійні поклади, селективний видобуток і вилучення яких технологічно можливі та економічно доцільні у процесі видобутку основних корисних копалин;

- товарна продукція гірничодобувного підприємства - мінеральна сировина, видобута гірничодобувним підприємством і відповідає установленим стандартам.

Після проведення перевірки працівниками Південного міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Державної геології та надр України, та виявлення недоліків, а саме того, що ПрАТ «Полтавський ГЗК» реалізує відходи сухої магнітної сепарації, отримані в результаті дроблення та збагачення залізистих кварцитів в якості щебеневої сировини, яка не зазначена в спеціальному дозволі та не передбачена метою користування надрами.

ОСОБА_5 зрозумівши, що злочинну діяльність ПрАТ «Полтавський ГЗК» спрямовану на незаконне видобування та реалізацію корисних копалин загальнодержавного значення викрито, виніс наказ від 29.09.2021 № 3170 про зупинення з 29.09.2021 реалізації відходів сухої магнітної сепарації, чим підтвердив свою обізнаність у незаконному видобуванні корисних копалин загальнодержавного значення.

Таким чином, голова правління ПрАТ «Полтавський ГЗК» ОСОБА_5 , за попередньою змовою з іншими невстановленими на даний час особами, у період часу з 2015 до 2021, здійснив незаконне видобування супутніх корисних копалин загальнодержавного значення, а саме відсіву нефракційного (щебінь з відходів сухої магнітної сепарації), у загальній кількості 8 177 558 тонн (5 110 973 куб. м), скельного розкриву в загальній кількості 14 022 707 тонн, порожні породи в загальній кількості 897 061 тонн, що спричинило тяжкі наслідки.

Відповідно до розрахунків розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами, суб`єктом господарювання ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», за незаконно видобуті порожні породи, у кількості 897061 тонн, Державі завдано збитки у сумі 7993710 571, 00 гривень.

Відповідно до розрахунків розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами, суб`єктом господарювання ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат», за незаконно видобуті породи скельного розкриву, у кількості 14 022 707 тонн, Державі завдано збитки у сумі 77,00 гривень.

Відповідно до розрахунків розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами, суб`єктом господарювання ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» за незаконно видобутий відсів нефракційного (щебінь з відходів сухої магнітної сепарації), у кількості 8177558 тонн (5110973 куб. м), Державі завдано збитки у сумі 2,20 гривень.

Загальний розмір збитків завданих державі у зв`язку з незаконним видобуванням надр складає 157 125 980 680, 20 гривень.

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення комісійної судової ґрунтознавчої та інженерно-екологічної експертизи від 17.08.2023, №19838/23-34/19839/23-63/19840/23-34, в п. 1-3 зазначено, що розрахунки розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок самовільного користування надрами ПрАТ «Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат» здійснений Державною службою геології та надр України підтверджуються.

Таким чином, голова правління ПрАТ «Полтавський ГЗК», ОСОБА_5 , обіймаючи посаду пов`язану із виконанням організаційно- розпорядчих функцій, всупереч вимогам ст. ст. 13, 19 Конституції України, ст. ст. 5, 16, 19, 24, 28, 42 Кодексу України про надра, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»; ст. 24 Гірничого закону України, пункту 2 положення про проектування внутрішнього відвалоутворення та складування відходів виробництва в залізорудних і флюсових кар`єрах, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики України від 17.08.2014 № 412; Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011, зловживаючи повноваженнями службової особи юридичної особи приватного права, діючи умисно, всупереч інтересам ПрАТ «Полтавський ГЗК», з метою одержання неправомірної вигоди для вказаного товариства, у вигляді корисних копалин без законних на те підстав, що суперечить меті, цілям і завданням заради яких створено ПрАТ «Полтавський ГЗК», перебуваючи у м. Горішні Плавні, Полтавської обл., забезпечив здійснення незаконного видобування корисних копалин загальнодержавного значення підлеглими йому працівниками із використанням засобів товариства, що призвело, відповідно до висновку комісійної судової ґрунтознавчої та інженерно-екологічної експертизи від 17.08.2023, №19838/23-34/19839/23-63/19840/23-34 до завдання матеріального збитку (шкоди) державі у загальному розмірі 157 125 980 680,20 грн., що у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення, тобто є тяжкими наслідками відповідно до примітки ст. 364 КК України.

Разом з тим, прокурор зазначив, що для закінчення досудового розслідування та звернення до суду з обвинувальним актом, необхідно провести ще ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які здійснити раніше не представилось можливим.

В судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання про продовження строку дії покладених обов`язків.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтоване, заслухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

22 вересня 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вручене повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 240 КК України (в редакції Кримінального кодексу України від 01.01.2015), ч. 2 ст. 364-1 КК України (в редакції КК України від 01.01.2015).

З метою відшкодування завданої шкоди Державною службою геології та надр України подано позовну заяву до підозрюваного ОСОБА_5 та ПрАТ «Полтавський ГЗК» про відшкодування завданої шкоди (збитків) у розмірі 80,20 грн.

26.09.2023 ухвалою Печерського районного суду міста Києва до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з альтернативним запобіжним заходом у вигляді застави у розмірі 999991300,00 гривень. В той же день ОСОБА_5 поміщено до ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Цією ж ухвалою на підозрюваного ОСОБА_5 покладено наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та;або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначено в межах досудового розслідування, до 21.11.2023 включно.

30.10.2023 за результатом розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , ухвалою Київського апеляційного суду скасовано ухвалу Печерського районного суду міста Києва від

26.09.2023 про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 та постановлено нову ухвалу, якою обрано запобіжний захід щодо останнього у вигляді тримання під вартою та альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, що становить 400 000 000, 00 гривень.

Також, цією ж ухвалою Київського апеляційного суду на підозрюваного покладено наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатись з Полтавської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду; повідомляти прокурора, слідчого чи суд про зміну свого місця проживання чи роботи; здати на зберігання слідчому свій паспорт або інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Строк дії обов`язків визначено до 21.11.2023, включно.

03.11.2023 ОСОБА_5 звільнено з під варти у зв`язку із внесенням застави, таким чином з цього моменту на нього покладено обов`язки визначенні ухвалою Київського апеляційного суду.

Постановою Заступника Генерального прокурора строк досудового розслідування продовжено до 3-х місяців, тобто до 22.12.2023

21.11.2023 ухвалою Печерського районного суду міста Києва продовжено строк покладених на ОСОБА_5 наступних обов`язків: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; повідомляти прокурора, слідчого чи суд про зміну свого місця проживання чи роботи; здати на зберігання слідчому свій паспорт або інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків визначено до 22.12.2023 включно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва строк досудового розслідування після повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, продовжено до шести місяців, тобто до 22.03.2024.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 12.02.2024 № 757/6794/24-к продовжено строк попередньо покладених на ОСОБА_5 обов`язків, за виключенням носіння електронного засобу контролю до 22.03.2024.

Також, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, згідно з ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 14.03.2024 у справі №757/11728/24-к, продовжено до 10 місяців, тобто до 22.07.2024 включно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 14.03.2024 № 757/11789/24-к продовжено до 14.05.2024 строк виконання покладених на ОСОБА_5 обов`язків, а саме прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою та здати на зберігання слідчому свій паспорт або інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд в Україну.

На даний час у кримінальному провадженні продовжуються проводитися слідчі (розшукові) дії, направлені на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, однак для закінчення досудового розслідування та звернення до суду з обвинувальним актом, необхідно провести ще ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, які потребують додаткового часу.

У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочинну діяльність.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

За положеннями ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 2 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 240 КК України (в редакції Кримінального кодексу України від 01.01.2015), ч. 2 ст. 364-1 КК України (в редакції КК України від 01.01.2015), підтверджується доданими до клопотання матеріалами. Окрім цього прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Посилання підозрюваного та його захисника на необґрунтованість підозри, відсутність ризиків, повністю та беззаперечно спростовано долученими до клопотання про застосування запобіжного заходу документами та прокурором під час судового засідання.

Таким чином, підозрюваним та його захисником не було спростовано доводи прокурора та не було доведено наявність обставин, в разі існування яких, слідчий суддя зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в задоволенні клопотання про продовження строку дії обов`язків, як про це ініційовано питання захисником та підозрюваним.

Слідчий суддя оцінивши в сукупності ступень тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, а також дані про особу підозрюваного, дійшов висновку про те, що міра застосованого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання забезпечує належну процесуальну поведінку підозрюваного.

На підставі наведеного, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити строк дії покладених на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрюваного: прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт або інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд в Україну.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку дії обов`язків - задовольнити.

Продовжити, в межах строку досудового розслідування, до 02.07.2024 строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрюваного:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт або інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд в Україну.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1