Справа №295/277/25
УХВАЛА

08.01.2025 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №1 Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000017 від 06.01.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та додані до нього матеріали, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з процесуальним керівником звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому зазначено, що слідчим відділенням відділу поліції №1 Житомирського районного управління ишнцц Головного управління Національної поліції в Житомирській області розслідується кримінальне провадження № 0000017 від 06.01.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ніч з 19.11.2024 по 20.11.2024 невідома особа шляхом вільного доступу через незамкнені вхідні двері цроникла до будинку АДРЕСА_1 , звідки таємно, в умовах воєнного стану викрала три мобільних телефони марки «Meizu» моделі «8» у корпусі рожево кольору, у силіконову чохлі, з сім-карою мобільного оператора Київстар НОМЕР_1 ; мобільний телефон марки «ZTE» моделі «BLADE V30 VITA» у корпусі сірого кольору, без чохла, з сім-карою мобільного оператора Київстар НОМЕР_2 ; мобільний телефон марки «Samsung» моделі «Galaxy», в корпусі чорного кольору, без чохла, без сім-карти, який перебував у неробочому стані, чим спричинила ОСОБА_4 матеріальної шкоди на суму, що встановлюється

06.01.2025 під час огляду місця події за адресою: м. Житомир, вул. Покровського, 88, свідок ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон марки «ZTE» моделі «BLADE V30 VITA» у корпусі сірого кольору, без чохла, без сім-карти, ІМЕІ1-. НОМЕР_3 ; ІМЕІ2: НОМЕР_4 , оперативна пам`ять 4 Гб, пам`ять 128 Гб, який було поміщено до спецпакету ICR0041116 та вилучено до ВП №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Вилучені речі, визнано речовими доказами у вказаному провадженні, оскільки вони відповідають ознакам, передбаченим в ст. 98 КПК України, а саме є предметами вчинення злочину.

В судове засідання слідчий не з`явилася.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Встановлено, що в провадженні СВ ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне за №0000017 від 06.01.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в рамках якого постановою від 06.01.2025 майно, на яке слідчий просить накласти арешт, визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон марки «ZTE» моделі «BLADE V30 VITA» у корпусі сірого кольору, без чохла, без сім- карти, ІМЕІ1: НОМЕР_3 ; ІМЕІ2: НОМЕР_4 , оперативна пам`ять 4 Гб, пам`ять 128 Гб, який було поміщено до спецпакету ICR0041116.

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власницю ОСОБА_4 та третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1