Справа № 308/3286/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі: головуючого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000610 відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.02.2024 року про обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.1 ст.306 КК України, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 307 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_7

обвинувачених ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

захисника обвинуваченого ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_8

захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_9

захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_10

захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_11

ВСТАНОВИВ:

І. Історія кримінального провадження.

05.03.2025 до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000610 відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.02.2024 року про обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.1 ст.306 КК України ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.03.2025 для розгляду кримінального провадження визначено головуючого суддю (суддю-доповідача) ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 05.03.2025 у кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.

ІІ. Вирішення питань, передбачених ч. 3 ст. 314 КПК України.

Заслухавши учасників кримінального провадження, суд не встановив підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, з огляду на таке.

Прокурор вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог статті 291 КПК України, кримінальне провадження підсудне Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області суду, підстав для закриття кримінального провадження немає, тому на підставі обвинувального акта можливо призначити судовий розгляд.

Обвинувачені ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та їх захисники адвокати ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду не заперечили.

До суду не надходило угод про визнання винуватості та учасники кримінального провадження не повідомили про її укладення на момент проведення підготовчого судового засідання. Також, судом не встановлено підстав для повернення обвинувального акта чи для закриття кримінального провадження, передбачених п. 5-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України.

Оскільки підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, не встановлено, суд провів підготовку до судового розгляду.

ІІІ. Вирішення питань, передбачених ч. 2 ст. 315 КПК України.

3.1. Від учасників судового провадження клопотань про здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні не надходило. Також судом не встановлені обставини, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, які могли б бути підставою для ухвалення рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні. У зв`язку з цим судовий розгляд у цьому кримінальному провадженні, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.

3.2. Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України з метою підготовки до судового розгляду суд розглядає клопотання учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту.

Прокурор та захисники обвинувачених повідомили, що перелік осіб, яких планується допитати як свідків, будуть подані під час судового розгляду після визначення обсягу та порядку дослідження доказів.

3.3. Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

06.03.2025 року від представника ОСОБА_12 адвоката ОСОБА_8 надійшло клопотання про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03 жовтня 2024 року у справі 308/15261/24 на грошові кошти, які були влучені в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: грошові кошти у загальній сумі 660 доларів США із яких: 6 купюр номіналом «100», дві купюри номіналом «20», дві купюри номіналом «10», які поміщені до спец.пакету НПУ WAR 1531862; грошові кошти у сумі 630 Євро із яких: 1-купюра номіналом «100», 7 купюр номіналом «50», 3 купюри номіналом «20», 11 купюр номіналом «10», 2 купюри номіналом «5», які поміщені до спец.пакету НПУ PSP 3062397; грошові кошти у сумі: 82000 тисячі гривень із яких 20 купюр номіналом «1000», 91 купюра номіналом «500», 81-купюра номіналом «200», 3 купюри номіналом «100», які упаковані до спец.пакету НПУ СУ PSP2027293.

У підготовчому судовому засіданні адвокат ОСОБА_8 підтримав подане клопотання, просив таке задовольнити з наведених у ньому підстав, вказав, що вилучені кошти належать ОСОБА_12 , яка не є підозрюваною чи обвинуваченою у даному кримінальному провадженні, має на утриманні неповнолітніх дітей.

Прокурор щодо клопотання про скасування арешту майна зазначив, що таке подане передчасно, вказав на те, що суд вирішує долю речових доказів при ухваленні вироку, тому проти задоволення такого заперечив.

Інші учасники кримінального провадження підтримали вказане клопотання про скасування арешту майна.

Заслухавши учасників кримінального провадження щодо клопотання про скасування арешту майна, суд вважає за необхідне зазначити наступне:

Відповідно до положень ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При вирішення клопотання про скасування арешту майна, суд враховує, що терміну «судове слідство» КПК України (2012 р.) не вживає, а судовий розгляд, процедура, якого передбачає дослідження доказів, є наступною, після підготовчого, стадією судового провадження, яка ще не проводилася. Жодні докази у цьому кримінальному провадженні суду сторонами не подавалися та не досліджувалися, відтак на цій стадії кримінального провадження неможливо достовірно встановити той факт, що відпала потреба у накладенні арешту на майно, а також перевірити законність його накладення, оскільки така перевірка можлива після дослідження доказів та оцінки їх належності та допустимості судом.

Крім того, як прямо зазначено у ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника ОСОБА_12 адвоката ОСОБА_8 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03 жовтня 2024 року у справі 308/15261/24.

24.03.2025 захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_9 подав клопотання, згідно якого просить припинити дію запобіжного заходу у вигляді застави, обраного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 18.09.24 р. в межах № 0000321 від 14.06.24 р. стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; повернути заставу, внесену ОСОБА_13 04.10.24 р. в сумі 250 000 грн. за квитанцією № по ухвалі №1-кс/308/5472/24 за ОСОБА_4 ; повернути заставу, внесену ОСОБА_14 04.10.24 р. в сумі 234 480 грн. за квитанцією № по ухвалі №1-кс/308/5472/24.

Клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 18.09.2024 р. в межах КП № 0000321 від 14.06.2024 р. (справа № 308/15261/24) (надалі ухвала 1) підзахисному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 160 п.м.п.о., що складає 484 480 грн. 04 жовтня 2024 р. два заставодавці внесли на виконання ухвали 1 заставу в загальній сумі 484 480 грн., і ОСОБА_15 був звільнений з ДУ Закарпатська УВП № 9. Таким чином, в межах КП № 0000321 з 04.10.2024 р. діє запобіжний захід у вигляді застави з покладенням на підзахисного відповідних обов`язків.

Одночасно іншою ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 17.12.2024 р. (надалі ухвала 2) (справа № 308/8464/24) в межах КП № 0000610 від 23.02.2024 р. обрано також запобіжний захід з визначенням застави в розмірі 80 п.м.п.о., що складає 242 240,00 грн. Захисник вказує, що обрання вдруге запобіжного заходу не стосувалося порушення ОСОБА_4 попереднього запобіжного заходу, а стосувалися подій, які згідно фабули справи мали місце ще до подій, про які іде мова в ухвалі 1. Відповідно до постанови прокурора Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_16 від 30 грудня 2024 р. КП № 0000321 від 14.06.24 р. та № 0000610 від 23.02.24 р. були об`єднані в одне провадження під номером 0000321. Кваліфікація обох проваджень однакова ст. 307 КК України. 19 лютого 2025 р. заставодавцем внесено заставу згідно ухвали 2, Згідно з ч. 4 ст. 202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. Відповідно з 19.02.2025 р. діє запобіжний захід у вигляді застави з покладенням на підзахисного відповідних обов`язків. Отже, станом на сьогодні в об`єднаному КП № 0000321 від 14.06.24 р. наявні 2 запобіжні заходи, вжиті стосовно ОСОБА_4 двома ухвалами слідчих суддів у виді застави.

Захисник зазначає, що обов`язки визначені ухвалою 1 востаннє були продовжені ухвалою слідчого судді 09.12.2024 р. у справі №308/14975/24 та діяли до 09.02.2025 р. включно. Тобто, обов`язки ОСОБА_4 по заставі в сумі 484 480 грн. згідно ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 18.09.2024 р. припинилися 09.02.2025 р. Натомість на даний момент діють обов`язки по заставі 242 240 грн. згідно ухвали 2, дію яких продовжено у даній справі ухвалою суду від 06.03.2025 р. (https://reyestr.court.gov.ua/Review/125705664) до 02.05.2025 р. включно. За весь час обрання та дії запобіжних заходів ОСОБА_4 жодного разу не порушив дію запобіжних заходів та покладених на нього обов`язків

Станом на сьогодні відносно ОСОБА_4 встановлено два ідентичні запобіжні заходи у вигляді застави. І тільки відносно останньої застави стороною обвинувачення ініційовано питання продовження дії відповідних обов`язків, які повністю забезпечують всі можливі ризики. Щодо першої застави, сторона обвинувачення не ініціювала подальшого продовження дії обов`язків.

Сторона захисту вважає, що з врахуванням того, що по заставі згідно ухвали 1 відсутні будь-які обов`язки, але такі визначені та діють згідно ухвали 2, то заставу по ухвалі 1 можна повернути заставодавцям, припинивши або змінивши запобіжний захід.

Крім того, 31.03.2025 захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_9 подав клопотання про долучення додаткових доказів до клопотання по заставі.

В підготовчому судовому засіданні 02.04.2025 захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_9 подав клопотання щодо запобіжного заходу та просить змінити прохальну частину поданого ним клопотання від 24.03.2025 та скасувати дію запобіжного заходу у вигляді застави, обраного ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 18.09.24 р. в межах № 0000321 від 14.06.24 р. стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; повернути заставу, внесену ОСОБА_13 04.10.24 р. в сумі 250 000 грн. за квитанцією № по ухвалі № 1-кс/308/5472/24 за ОСОБА_4 ; повернути заставу, внесену ОСОБА_14 04.10.24 р. в сумі 234 480 грн. за квитанцією № по ухвалі № 1-кс/308/5472/24. Такі клопотання підтримав та просив задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав подане клопотання про скасування запобіжного заходу та повернення застави та просив задовольнити.

Прокурор заперечив проти задоволення клопотання адвоката ОСОБА_9 щодо скасування запобіжного заходу, вказав, що запобіжні заходи відносно ОСОБА_4 були обрані в різних кримінальних провадженнях, що не заборонено нормами КПК України. Крім того вказав, що застава є безстроковою..

Інші учасники кримінального провадження підтримали клопотання адвоката ОСОБА_9 щодо скасування запобіжного заходу.

Заслухавши учасників кримінального провадження щодо клопотання про скасування запобіжного заходу та повернення застави, суд вважає за необхідне зазначити наступне:

Відповідно до ч.1, 2 ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Тобто положеннями ст. 201 КПК України встановлено можливість звернутися стороні захисту з клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Висловлена в прохальній частині вимога стосовно скасування чи припинення запобіжного заходу у вигляді застави не охоплюється положеннями ст. 201 КПК України, оскільки даною нормою передбачається можливість скасування лише додаткових обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України покладених на підозрюваного, та аж ніяк не скасування чи припинення запобіжного заходу.

За наведеного, підстави для задоволення клопотання захисника в частині скасування запобіжного заходу відсутні.

Окрім цього, згідно з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 176 КПК України визначено, що запобіжним заходом, зокрема застава.

Статтею 182 КПК України визначено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою, за положеннями ч. 11 ст. 182 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 202 КПК України, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Тобто, з моменту внесення застави, підозрюваний є особою, відносно якої у кримінальному провадженні застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Згідно вимог ст. 182 КПК України та параграфу 1 глави 18 КПК України не передбачено строку дії застави, як запобіжного заходу.

Посилання захисника на закінчення строку дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків не припиняє дію основного запобіжного заходу (яким в даному випадку є застава) і не являється підставою або умовою повернення визначеної в ухвалі про застосування запобіжного заходу і внесеної застави.

Відповідно до вимог ч. 11 ст. 182 КПК України, п. 7 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави , як запобіжного заходу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012 № 15, застава повертається заставодавцю лише після припинення дії запобіжного заходу у вигляді застави та постановлення вироку (ухвали), у якому міститься рішення про повернення застави.

При цьому, після внесення грошових коштів як застави за підозрювану особу, строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді застави, відповідно до ст. 203 КПК України діє до моменту прийняття остаточного рішення, а саме ухвалення вироку чи закриття кримінального провадження, оскільки відповідно до ст. 182 КПК України цей запобіжний захід не має граничного строку дії.

Крім того, суд наголошує, що після спливу строку дії обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, для підозрюваного, окрім визначених ухвалою слідчого судді обов`язків, продовжують діяти загальні процесуальні обов`язки, передбачені ч. 7 ст. 42 КПК України, які забезпечуються внесеною заставою.

Також суд звертає увагу на те, що внесення застави за відповідною ухвалою суду було правом заставодавця, яке не обумовлювалося ні строком дії застави, ні обов`язком держави повернути її на першу вимогу.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку, що підстав для повернення застави немає, а відтак, клопотання захисника ОСОБА_9 в цій частині задоволенню не підлягає.

3.4. Під час підготовчого судового засідання від учасників кримінального провадження не надійшло клопотань про витребування певних речей чи документів (п. 4 ч. 2 ст. 315 КПК України) та не отримано заперечень на ухвали слідчих суддів, які не підлягають оскарженню під час досудового розслідування (ч. 3 ст. 309 КПК України).

3.5. Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого (детектива) або прокурора (ч. 2 ст. 303 КПК України)

Під час підготовчого провадження до суду від сторони захисту надійшли скарги:

- захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_9 на постанову про проведення контролю за вчиненням злочину від 06.08.2024 р. №16-1139 т винесену відносно громадянина ОСОБА_4 прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000321 від 14.06.2024 р.;

- захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_9 на постанову про проведення контролю за вчиненням злочину від 21.03.2024 р. №259 т, постанову про проведення контролю за вчиненням злочину від 14.05.2024 р. №517 т та постанову про проведення контролю за вчиненням злочину від 07.08.2024 р. №817 т винесені прокурорами Ужгородської окружної прокуратури у кримінальному провадженні №0000610 від 23.02.2024 р

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_9 підтримав подані скарги, просив долучити до матеріалів справи та надати їм оцінку на відповідній стадії судового розгляду.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав доводи свого захисника.

Інші учасники кримінального провадження не заперечили щодо долучення поданих скарг адвоката ОСОБА_9 до матеріалів справи та наданння їм оцінку на відповідній стадії судового розгляду.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження щодо поданих скарг, дійшов таких висновків.

Вимоги ч. 2 ст. 303 КПК України, на яке посилається сторона захисту у своїх скаргах, визначено, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора (крім тих, що зазначені в частині 1 цієї статті) не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Отже, положення ч. 2 ст. 303 КПК України не містять імперативної вимоги щодо обов`язкового розгляду по суті будь-яких скарг у підготовчому судовому засіданні, а лише вказують на можливість такого розгляду з урахуванням завдань підготовчого провадження, повноважень суду та з дотриманням правил, передбачених статтями 314-318 КПК України (зокрема, на це вказує використане законодавцем формулювання «можуть бути предметом розгляду», а не «розглядаються» чи «підлягають розгляду» тощо, а також пряме відсилання до правил статей 314-316 КПК України).

Підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі обвинувального акта, отриманого судом. При цьому судом у підготовчому судовому засіданні не надається оцінка обставинам кримінального провадження та законності проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих рішень.

Частина третя статті 314 КПК України визначає перелік рішень, які суд має право прийняти у підготовчому судовому засіданні, серед яких і рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта.

Стаття 315 КПК встановлює які питання має вирішити суд з метою підготовки до судового розгляду, серед яких: п. 4 ч. 2 - розгляд клопотань учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей і документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні; п. 5 ч. 2 - вчинення інших дій, необхідних для підготовки до судового розгляду.

При цьому необхідно зауважити, що ні ч. 2 ст. 303, ні статті 314-316 КПК не передбачають, що суд в підготовчому судовому засіданні має право ухвалити за результатом розгляду таких скарг одне з рішень, які передбачені ч. 2 ст. 307 КПК України під час досудового розслідування, а саме скасовувати рішення слідчого чи прокурора, зобов`язувати припинити дію чи, навпаки, вчинити певну дію, відмовити в задоволенні скарги.

Суд вважає, що під час підготовчого судового засідання стороною захисту, іншими учасниками кримінального провадження можуть бути подані скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, однак, суд може розглядати тільки ті скарги, рішення за результатом розгляду яких, мають значення для підготовки до судового розгляду.

На думку суду, викладені у скаргах доводи потребують аналізу законності низки взаємопов`язаних процесуальних дій та рішень у кримінальному провадженні, а відтак, розгляд поданих скарг підлягає дослідженню під час судового розгляду шляхом оцінки законності прийняття процесуальних рішень та вчинення дій під час досудового розслідування, дослідження процесуальних документів та відповідних доказів, що має бути здійснено під час судового розгляду.

Оскільки докази та процесуальні документи, рішення, дії на даний час у підготовчому судовому засіданні не досліджувалися, зважаючи на наведені положення КПК України, неможливість надання оцінки сукупності належності та допустимості доказів у всьому кримінальному провадженні під час підготовчого судового засідання, суд дійшов висновку про необхідність долучення скарг до матеріалів кримінального провадження та надання оцінки, викладеним у них обставинам, на відповідній стадії судового провадження.

3.6. Згідно з ч. 1 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою цієї статті. Кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого, зокрема щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років (ч. 2 ст. 31 КПК України).

За змістом ч. 4 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд роз`яснює обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

Під час підготовчого судового засідання суд роз`яснив обвинуваченим їх право заявити клопотання про колегіальний розгляд кримінального провадження. Обвинувачені заявили, що у них відсутнє клопотання про колегіальний розгляд. Отже, з урахуванням вищевикладеного, відсутні підстави для колегіального розгляду кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 31, 33-1, 314, 315, 372, 376 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження 0000610 відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.02.2024 року про обвинувачення ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.1 ст.306 КК України ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2, 3 ст. 307 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, за адресою: (88000, м. Ужгород, вул. Загорська, 53) на 16.00 год. 08 квітня 2025 року.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_12 про скасування арешту майна, - відмовити.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_9 про скасування дії запобіжного заходу та повернення застави, відмовити.

Скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_9 на постанови прокурора про проведення контролю за вчиненням злочину, долучити до матеріалів кримінального провадження та оцінку викладеним у них доводам надати в ході судового розгляду.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення щодо такої ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області ОСОБА_1