ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

Судді доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 листопада 2024 року у кримінальному провадженні № 0001805 від 15 листопада 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, щодо:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, громадянина України, одруженого, працюючого в КП «Ритуал Сервіс Плюс», маючого на утриманні малолітню дочку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_8

в режимі відеоконференції

підозрюваного ОСОБА_6

захисника ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_9

В С Т А Н О В И Л А:

За ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 листопада 2024 року задоволено клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції №3 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 17 січня 2025 року, без визначення розміру застави.

Слідчий суддя дійшов висновку, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також про існування ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду, незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, та про те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

В апеляції:

- захисник ОСОБА_5 просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою відмовити в задоволенні клопотання слідчого про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування вказує, що ризики, які заявлені прокурором, не є доведеними, а підозра на є обґрунтованою, оскільки відсутні докази спричинення потерпілому тілесних ушкоджень.

Також захисник зазначає, що підозрюваний ОСОБА_6 має постійне місце проживання, працює, не судимий, має на утриманні батьків похилого віку, переховувався, оскільки був в шоковому стані, але мав намір добровільно з`явитися до слідчого.

Заслухавши підозрюваного та його захисника, які просили задовольнити апеляційну скаргу, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, перевіривши матеріали та обговоривши доводи скарг, колегія суддів виходить з наступного.

За вимогами ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно матеріалів справи слідує, що 15 листопада 2024 року до ЄРДР за № 0001805 внесені відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

16 листопада 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри як підставу для застосування запобіжного заходу, зважається на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості підозри» та критеріїв її визначення. Зокрема, як зазначено у рішенні ЄСПЛ «Нечипорук, Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 28 жовтня 2004 р. у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», для вирішення питання про обрання запобіжного заходу факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеню, необхідного для засудження або навіть пред`явлення обвинувачення, а згідно рішення Європейського суду з прав людини від 30.08.1998 р. у справі «Кемпбелл та Хартлі проти Сполученого Королівства» наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

Наведені в клопотанні слідчого дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що підтверджується, зокрема: протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 16 листопада 2024 року; протоколом огляду місця події від 15 листопада 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 16 листопада 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 16 листопада 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 16 листопада 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 16 листопада 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 16 листопада 2024 року; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_16 від 16 листопада 2024 року; протоколом проведення слідчого експерименту від 16 листопада 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 16 листопада 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_18 від 16 листопада 2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_19 від 16 листопада 2024 року, які вказують на причетність підозрюваного до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Розглядаючи питання наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, враховуються обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме особа підозрюваного ОСОБА_6 , який має зареєстроване місце проживання, за яким не проживає, раніше не судимий, одружений, має на утриманні малолітню дочку 2016 року народження, зі слів працевлаштований на підставі цивільного договору, підозрюється у скоєнні особливо тяжкого злочину, покарання за який передбачено до 15 років позбавлення волі, зник з місця вчинення кримніального правопорушення, у зв`язку з чим був оголошений у розшук та слідчим суддею надано дозвіл на його затримання та доставку до суду для вирішення питання про обрання запобіжного заходу, і ОСОБА_6 був затриманий у м. Кривому Розі саме на підставі ухвали слідчого судді, що свідчить про існування ризиків переховування підозрюваного від органів досудового розслідування або суду, незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Як додаткову обставину в підтвердження ризику переховування, враховується введення в Україні воєнного стану через агресію російської федерації проти України, яка суттєво погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

Що стосується доводів захисника стосовно того, підозрюваний ОСОБА_6 раніше не судимий, має постійне місце проживання, працює, має на утриманні батьків похилого віку, то вони не можуть бути достатнім важелем для зменшення встановлених ст. 177 КПК України ризиків, крім того, ці обставини існували і на момент вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, проте жодним чином не виступили стримуючим фактором в поведінці підозрюваного.

З огляду на викладене, порушень вимог кримінального процесуального законодавства, які б слугували підставами для скасування ухвали слідчого судді не встановлено, ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою, вмотивованою та такою, що не підлягає скасуванню, а тому, апеляційну скаргу захисника слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 405, 407, 422 КПК, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 листопада 2024 року у кримінальному провадженні № 0001805 від 15 листопада 2024 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, щодо ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4