Провадження № 1-кс/638/2794/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування СД-ДОП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000744 від 19.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду м. Харкова надійшло назване клопотання про арешт майна, а саме вилученого в ході огляду місця події від 18.08.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , мобільного телефону марки марки Ріалмі С53, imei 1: НОМЕР_1 ; ітеі 2: НОМЕР_2 , світлого кольору, без чохлу, який було вилучено до спеціального полімерного сейф пакету № PSP 1275921.

Своє клопотання дізнавач мотивує тим, що 18.08.2024 до ч/ч ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те що 18.08.2024 о 15 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , співробітниками УПП в Харківській області ДПП було виявлено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка під час спілкування з поліцейськими повідомила, що має при собі речовину схожу на наркотичну «солі» РVР.

Так 18.08.2024 у період часу з 15 год. 20 хв. по 15 год. 30 хв. уповноваженою особою на здійснення досудового розслідування СД-ДОП Харківського районного управління поліції № З ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_3 , було проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості, що за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого присутня гр. ОСОБА_5 повідомила, що має при собі згорток у чорній ізоленті, при відкритті згортку було виявлено прозорий зіп-пакет всередині якого міститься біла кристалічна речовина, зовні схожа на психотропну «солі» - PVP. Вказаний зіп-пакет з речовиною білого кольору, кристалічну, було поміщено до експертного пакету № CRI 1087483, а також мобільний телефони марки Ріалмі С53, imei 1: НОМЕР_1 ; imei 2: НОМЕР_2 , світлого кольору, без чохлу, який було вилучено до спеціального полімерного сейф пакету № PSP 1275921. Відомості за даним фактом, 19.08.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000744, попередня правова кваліфікація - ч. 1 ст. 309 КК України.

Постановою уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування СД-ДОП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 мобільний телефон марки Ріалмі С53, imei 1: НОМЕР_1 ; imei 2: НОМЕР_2 , світлого кольору, без чохлу, який було вилучено до спеціального полімерного сейф пакету № PSP 1275921, було визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0000744 від 19.08.2024, за ч. 1 ст. 309 КК України та передано на зберігання до камери речових доказів ХРУП №3 ГУНП в Харківській області.

За твердженням дізнавача на час звернення з клопотанням є підстави вважати, що вилучений під час огляду місця події мобільний телефон марки Ріалмі С53, imei 1: НОМЕР_1 ; ітеі 2: НОМЕР_2 , світлого кольору, без чохлу, який було вилучено до спеціального полімерного сейф пакету № PSP 1275921, зберіг на собі сліди кримінального правопорушення-проступку необхідні для проведення ряду судових експертиз.

Також дізнавач вважає, що в подальшому може бути використано як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та може відігравати роль речового доказу у кримінальному провадженні, а саме з метою встановлення наявності факту придбання та зберігання наркотичних засобів гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 Тож з метою збереження речового доказу, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, посилається на необхідність у накладенні арешту на зазначене вище майно.

Дізнавач та прокурор в судове засідання не з`явились. У поданому до суду клопотанні дізнавач просила проводити розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Власник майна в судове засідання також не з`явилась, будучи повідомленою про дату, час та місце розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на наведене, слідчий суддя прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання за відсутності осіб, що не з`явились.

Відповідно до ст. 107 КПК України технічні засоби фіксування кримінального провадження не застосовувались.

Вивчивши матеріали клопотання, оцінивши надані прокурором та слідчим докази, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно, можливості володіти, користуватися, та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, тобто вищеперераховане майно є тимчасово вилученим майном.

Вилучення вказаного майна здійснювалось 19.08.2024 року на підставі ст. 237 КПК України під час проведення огляду місця події.

За ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, окрім іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу)

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Суд, дослідивши надані докази, вважає, що за сукупністю обставин, які встановлені органом досудового розслідування в межах кримінального провадження № 0000744 від 19.08.2024 та викладені в клопотанні, є достатні підстави вважати, що вилучене в ході огляду місця події 19.08.2024 майно, відповідає критеріям, зазначеним у ч. 1 ст. 170 КПК України, оскільки існує сукупність розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

При цьому, суд враховує, що вказане майно може бути приховано, пошкоджено, знищено, перетворено, відчужено, що в результаті може перешкодити здійсненню досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

Крім того, вилучене майно відповідає вимогам ст. 98 КПК України щодо речових доказів, адже містить відомості, які можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні.

Враховуючи, що вилучене майно має доказове значення по кримінальному провадженні, суд вважає, що зазначене майно цілком відповідає критеріям, зазначеним у частині 2 статті 167 КПК України, і на нього необхідно накласти арешт.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування СД-ДОП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000744 від 19.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про арешт майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 131-132, 170-173, 309, 395 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування СД-ДОП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000744 від 19.08.2024 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони права володіння, користування та розпоряджання майном, яке належить гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме вилученим в ході огляду місця події від 18.08.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , мобільним телефоном марки Ріалмі С53, imei 1: НОМЕР_1 ; imei 2: НОМЕР_2 , світлого кольору, без чохлу, який було вилучено до спеціального полімерного сейф пакету № PSP 1275921.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати в порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов?язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1