Справа № 938/992/24
Номер провадження № 1-кс/938/215/24
УХВАЛА

про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою

30 серпня 2024 року селище Верховина

Слідчий суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого Слідчого відділення Верховинського районного відділення поліції Головного управління Національної поліції України в Івано-Франківській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Верховинського відділу Косівської окружної прокуратури ОСОБА_7 , в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000097 від 28.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий СВ Верховинського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області, звернувся до слідчого судді Верховинського районного суду Івано-Франківської області із клопотанням, яке погоджене прокурором Верховинського відділу Косівської окружної прокуратури, в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Особа, щодо якої розглядається клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ОСОБА_5 отримав вищевказане клопотання із доданими до нього матеріалами 29.08.2024 о 14год 00хв.

Розгляд слідчим суддею відповідного клопотання розпочався 29.08.2024 о 17год 33хв., а відтак вимоги ч.2 ст.184 КПК України, згідно з якою копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання, дотримано.

Відповідно до ст.209 КПК України, особа є затриманою з моменту, коли вона силою або через підкорення наказу змушена залишатися поряд із уповноваженою службовою особою чи в приміщенні, визначеному уповноваженою службовою особою.

Статтею 211 КПК України передбачено, що строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду не може перевищувати сімдесяти двох годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами статті 209 цього Кодексу.

Затримана без ухвали слідчого судді, суду особа не пізніше шістдесяти годин з моменту затримання повинна бути звільнена або доставлена до суду для розгляду клопотання про обрання стосовно неї запобіжного заходу.

Згідно протоколу затримання особи підозрюваної у вчиненні злочину від 28.08.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст.208 КПК України, в АДРЕСА_1 28.08.2024 о 07год 30хв.

З метою розгляду клопотання про обрання стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу, його доставлено до суду 29.08.2024 о 17год 33хв., тобто з дотриманням строків визначених ст. 211 КПК України.

В подальшому, розгляд даного клопотання відкладено на 30.08.2024 для надання можливості прокурору долучити документи , що посвідчують особу підозрюваного.

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні органу досудового розслідування перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000097 від 28.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

У вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Республіки Молдова, зареєстрований в АДРЕСА_2 , фактично проживаючий в АДРЕСА_3 , громадянин Республіки Молдова, який має право постійного проживання в Україні, неодружений, не працевлаштований, на утриманні неповнолітніх дітей не має, з повною загальною середньою освітою, депутатом не обирався, раніше не судимий.

Зокрема, досудовим розслідуванням кримінального провадження встановлено, що 28.08.2024 близько 01:00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, в приміщенні житлового будинку, за місцем фактичного проживання, що в АДРЕСА_3 , який належить ОСОБА_8 , спільно із співмешканкою ОСОБА_9 , вчинив із останньою словесний конфлікт в ході якого висловлювався нецензурними словами та висловлював словесні погрози про знищення майна ОСОБА_8 , шляхом підпалу.

Реалізовуючи свій злочинний умисел на умисне знищення шляхом підпалу майна ОСОБА_8 , з мотивів раптово виниклих неприязних відносин на рунті ревнощів, 28.08.2024 близько 03:00 год. ОСОБА_5 , перебуваючи в приміщенні житлової кімнати вищевказаного будинку, в якій в той час знаходилася ОСОБА_8 , керуючись прямим умислом на знищення майна останньої шляхом підпалу, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільну небезпеку та свідомо бажаючи настання негативних наслідків, розлив легкозаймисту речовину, яка зберігалася в приміщенні будинку в прозорій пластиковій ємності по підлозі коридору та житлової кімнати після чого запалив її запальничкою.

В результаті вищевказаних умисних протиправних дій ОСОБА_5 , зайнялися підлога житлової кімнати, двері та підлога коридору, після чого ОСОБА_8 вибігла з будинку, який в подальшому було повністю знищено вогнем, чим спричинено потерпілій ОСОБА_8 майнової шкоди.

28.08.2024 о 07:30 год ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст.208 КПК України, після вчинення злочину в АДРЕСА_1 .

28.08.2024 на підставі наявності достатніх доказів у кримінальному провадженні, ОСОБА_10 , було вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 194 КК України.

Слідчий вважає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними на даний час в кримінальному провадженні доказами, найбільш вагомими з них є: протокол-заява про вчинення кримінального правопорушення та покази потерпілої ОСОБА_8 ; протокол огляду місця події від 28.08.2024; покази свідків: ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; речові докази та інші зібрані матеріалами кримінального провадження.

Також слідчий зазначає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний є громадянином Республіки Молдова, зареєстрований в АДРЕСА_2 , та в АДРЕСА_3 проживав не тривалий проміжок часу, разом із співжителькою ОСОБА_9 , яка є свідком та потерпілою ОСОБА_8 в даному кримінальному провадженні в одному житловому будинку, зважаючи на відомі йому факти встановлення органом слідства беззаперечних доказів його вини та перебуваючи в статусі підозрюваного, усвідомлюючи можливість призначення покарання, пов`язаного з позбавленням волі, за вчинення ним тяжкого злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

- незаконно впливати на потерпілу ОСОБА_8 , та свідка ОСОБА_9 у цьому кримінальному провадженні, оскільки із потерпілою ОСОБА_8 знайомий, проживав в її житловому будинку разом із своєю співмешканкою, ОСОБА_9 яка є дочкою ОСОБА_8 , та являється свідком в даному кримінальному провадженні, тобто, останньому відомо їх місце проживання, а тому, маючи можливість вільного пересування і необмежну можливість спілкування з потерпілою та свідком в даному кримінальному проваджені буде незаконно впливати на них, перешкоджаючи таким чином встановленню об`єктивної істини в кримінальному провадженні з метою ухилення від кримінальної відповідальності;

Враховуючи вищенаведене, тяжкість та специфіку кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , дані про особу підозрюваного, з метою забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків та запобіганням наведеним у клопотанні ризикам, просить клопотання задовольнити та застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 діб.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання, просить таке задовольнити з підстав викладених у клопотанні та на підставі долучених до нього матеріалів.

Прокурор додатково зазначив, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 та наявність ризиків передбачених п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, доводиться долученими до клопотання доказами. Також звернув увагу на те, що зазначені в клопотанні дані про те, що ОСОБА_5 зареєстрований в АДРЕСА_2 , на даний час не знайшли свого підтвердження. Вважає, що застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не зможе запобігти визначеним ризикам, про що свідчать дані про особу підозрюваного. В той же час, виходячи із приписів ч.4 ст.183 КПК України, не заперечив при задоволенні клопотання щодо обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначити підозрюваному розмір застави в максимальному розмірі.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні, зазначив, що він є громадянином Республіки Молдова, однак більше 10 років проживає на території України, спілкується українською мовою, розуміє її та розмовляє нею, тому не потребує перекладача. Разом з тим зазначив, що під час пожежі, у вчиненні якої його підозрюють, вогнем були знищені наявні в нього документи а саме, його паспорт громадянина Молдови, військовий квиток, посвідчення водія, посвідка на постійне місце проживання на території України, тому не може надати суду такі для підтвердження його особи.

Разом з тим зазначив, що він дійсно є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після приїзду в Україну, він постійно проживав в АДРЕСА_2 , а приблизно три місяці тому приїхав у Верховинський район, а саме в село Перехресне, разом із своєю співмешканкою ОСОБА_9 .

Прокурором надано суду копію свідоцтва про народження ОСОБА_16 , серії НОМЕР_1 (із перекладом на Українську мову), згідно якого ОСОБА_17 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Теленешть, Республіка Молдова, а також копію свідоцтва про середню професійну освіту серії НОМЕР_2 (із перекладом на Українську мову), згідно якого ОСОБА_17 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Теленешть, отримав середню-професійну освіту за спеціальністю тракторист-машиніст, які були отримані засобами електронного зв`язку від сестри підозрюваного, ОСОБА_18 .

Також прокурор надав витяг із системи « ОСОБА_19 », згідно якої ОСОБА_17 ( ОСОБА_20 ) виїжджав із території України 17.05.2019 та повернувся на територію України 22.07.2019 через пункт пропуску «Платонове».

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтвердив, що надані прокурором документи належать йому, ОСОБА_21 є його рідною сестрою, та він кілька років тому перетинав кордон України в Одеській області для виїзду в Республіку Молдова, де виготовляв новий паспорт та потім знову повернувся в Україну.

З приводу поданого клопотання підзрюваний зазначив, що не заперечує висунуту йому підозру та не заперечує проти застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак просить застосувати мінімальний розмір застави.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_6 також не заперечила проти застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак просила застосувати мінімальний розмір застави.

Заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків.

Як вбачається із витягу з кримінального провадження, 28.08.2024 близько 03:00 год, будучи у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_5 перебуваючи у житловому будинку, що належить ОСОБА_8 та розміщений в АДРЕСА_3 , діючи умисно, маючи на меті пошкодження та знищення чужого майна шляхом підпалу, облив легкозаймистою сумішшю коридор вищевказаного житлового будинку, після чого вчинив підпал, в результаті чого житловий будинок повністю знищено вогнем, чим потерпілій ОСОБА_8 завдано майнової шкоди, у зв`язку з чим 28.08.204 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000097 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Дане кримінальне провадження здійснюється органом досудового розслідування - Верховинське РВП ГУНП України в Івано-Франківській області.

Згідно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, ОСОБА_5 затримано 28.08.2024 о 07год 30хв. на відкритій місцевості в селі Перехресне, присілок Дубівський -2/11 Верховинського району Івано-Франківської області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України. Протокол підписаний особою, підозрюваною у вчиненні злочину, без зауважень та доповнень, а також його захисником ОСОБА_6

28.08.2024 о 16:30год на підставі наявності достатніх доказів у кримінальному провадженні, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Статтею 132 КПК України визначено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Тимчасовим запобіжним заходом є затримання особи, яке застосовується з підстав та в порядку, визначеному цим Кодексом.

Положеннями ч.1 ст.183 Кримінального процесуального кодексу України унормовано, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст.177 КПК України.

Частиною 3 статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд, відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, згідно зі ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Надаючи оцінку щодо доведеності стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України, слід зазначити про наступне.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини "розумна підозра" у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст.5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).

Крім цього, у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст.5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Таким чином, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий та прокурор підтверджують зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протокол-заявою про вчинення кримінального правопорушення та показами потерпілої ОСОБА_22 ; протоколом огляду місця події від 28.08.2024; показами свідків: ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; речовими доказами та іншими зібраними матеріалами кримінального провадження.

З огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, слідчий суддя вважає, що наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України.

Також матеріалами клопотання підтверджується наявність ризиків, зазначених у статті 177 КПК України.

Зокрема, слідчий суддя вважає, що слідчим та прокурором доведено наявність ризиків, передбачених п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме;

- що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Зокрема, як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_5 , являється громадянином Республіки Молдова, зареєстрованого місця проживання на території України немає, постійно проживав в АДРЕСА_2 , натомість в АДРЕСА_3 проживав не тривалий проміжок часу, разом із співжителькою ОСОБА_9 , яка є свідком, та потерпілою ОСОБА_8 в даному кримінальному провадженні, в одному житловому будинку, отже підозрюваний не має, міцних соціальних зв`язків на території Верховинського району. При цьому, як зазначив у судовому сам підозрюваний ОСОБА_5 , всі документи які підтверджують його особу, та будь яке, соціальне становище були знищені у пожежі. Відтак, усвідомлюючи встановлені органом досудового розслідування докази його вини та перебуваючи в статусі підозрюваного, усвідомлюючи можливість призначення йому покарання, пов`язаного з позбавленням волі, за вчинення ним тяжкого злочину, вже після оголошення йому підозри та з метою уникнення покарання, може виїхати за межі України.

- може незаконно впливати на потерпілу ОСОБА_8 та свідка ОСОБА_9 у цьому кримінальному провадженні, оскільки із потерпілою ОСОБА_8 знайомий, проживав в її житловому будинку разом із своєю співмешканкою, ОСОБА_9 яка є дочкою потерпілої ОСОБА_8 , та являється свідком в даному кримінальному провадженні. ОСОБА_5 відомо їх місце проживання, а тому, маючи можливість вільного пересування і необмежну можливість спілкування з потерпілою та свідком в даному кримінальному проваджені , він може незаконно впливати на них, перешкоджаючи таким чином встановленню об`єктивної істини в кримінальному провадженні з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Також, слідчий суддя вважає, що прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч.1 ст.176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, проти власності, за вчинення якого передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років.

Окрім того, застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до ОСОБА_5 необхідне для виконання завдання кримінального провадження, яким, відповідно до ст.2 КПК України є захист осіб, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів всіх учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченою частиною четвертою цієї статті. У свою чергу в ч.4 ст. 183 КПК України передбачено випадки, коли слідчий суддя не зобов`язаний, але має право визначити розмір застави у кримінальному провадженні, тобто змістом цієї норми не заборонено визначати розмір застави підозрюваному при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд дійшов до переконання про можливість визначення застави, як альтернативного запобіжного заходу.

Відповідно до ч.ч.4,5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього та визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину ( ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.194 КК України), - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено у 2024 році прожитковий мінімум працездатних осіб: з 1 січня 2024 року 3028,00 гривень.

Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку щодо визначення застави підозрюваному ОСОБА_5 в розмірі 151 400,00 гривень, що відповідає п`ятдесяти розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01 січня 2024 року) та узгоджується зі змістом ст.182 КПК України. Внесення застави в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та є не завідомо непосильним для нього.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений у будь-який момент, суд вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, покласти на нього такі обов`язки:

1) прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду із визначеною періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватись від спілкування із потерпілою та свідками в даному кримінальному провадженні;

5 здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну (у разі їх наявності/відновлення).

Згідно з ч.7 ст.194 КПК України, зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного на строк не більше двох місяців.

Строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів (ч.1 ст.197 КПК України).

За змістом ч.2 ст.197 КПК України строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. Тобто, в даній справі, з 28.08.2024 року, з моменту фактичного затримання.

З урахуванням положень ч.1 ст.197 КПК України, де визначено що строк дії ухвали про тримання особи під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, обсягу необхідних для проведення слідчих, процесуальних дій, термін тримання ОСОБА_5 під вартою слід визначити на строк до 26 жовтня 2024 року, в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. ст.176-179, 182, 183, 193, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

клопотання слідчого Слідчого відділення Верховинського районного відділення поліції Головного управління Національної поліції України в Івано-Франківській області ОСОБА_23 , яке погоджене прокурором Верховинського відділу Косівської окружної прокуратури ОСОБА_24 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000097 від 28.08.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця Республіки Молдова, місце проживання: АДРЕСА_2 , фактичне (останнє) місце проживання: АДРЕСА_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, з утриманням у Державній установі "Івано-Франківська установа виконання покарань (№ 12)".

Строк дії ухвали про застування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 закінчується26 жовтня 2024 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , заставу 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить - 151 400 гривень 00 копійок, яка може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Верховинського районного суду Івано-Франківської області (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26289647, банк отримувача: ДКСУ, м.Київ, код банку отримувача (МФО): 820172, рахунок отримувача: UA0002265).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 на строк до 26 жовтня 2024 року включно обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду із визначеною періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватись від спілкування із потерпілою та свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд в Україну (у разі їх наявності/відновлення).

Роз`яснити, що в разі невиконання таких обов`язків щодо нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі оригінал документу із відміткою банку має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, яка після його отримання та перевірки має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, слідчому СВ Верховинського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_4 для негайного виконання, прокурору Верховинського відділу Косівської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Верховинського РВП ГУНП України в Івано-Франківській області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_25