Справа № 461/6995/24 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/1097/24 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі: ОСОБА_5

розглянувши в м. Львові у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги адвоката ОСОБА_6 та прокурора ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 28 серпня 2024 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави ОСОБА_8 , підозрюваній у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000261 від 23 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

за участю прокурора: ОСОБА_9

захисника: ОСОБА_6

підозрюваної: ОСОБА_8

ВСТАНОВИЛА:

органом досудового розслідування ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України у кримінальному провадженні №0000261 від 23 жовтня 2023 року.

Слідчий відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП у Львівській області ОСОБА_10 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором першого відділу процесуального керівництва при провадженні досудового розслідування територіальними органами поліції та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України Львівської обласної прокуратури ОСОБА_11 , про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів з визначенням застави 270 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 817 560 гривень 00 коп.

Ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 26 липня 2024 року така клопотання задоволено частково. Застосовано щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою, з утриманням її у ДУ «Львівська установа виконання покарань №19».Строк дії ухвали становить шістдесят днів, тобто до 26.10.2024 року включно. Визначено заставу у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242 240,00 гривень, яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК УкраїниРоз`яснено підозрюваній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , її право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок № UA0000757 , банк ДКСУ м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, , одержувач Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області. Внесення застави, визначеної слідчим суддею про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є підставою для звільнення особи з-під варти. Встановлено підозрюваній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у випадку внесення застави, наступні обов`язки строком на два місяці з моменту внесення такої: прибувати до слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду за першим викликом; цілодобово не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із підозрюваною ОСОБА_8 а також свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до Головного управління ДМС у Львівській області, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Січових Стрільців, 11 свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Роз`яснено підозрюваній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у випадку невиконання вищезазначених обов`язків та в подальшому розгляду питання про застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, на підставі п.3 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя матиме право не визначати розмір застави. Контроль за виконанням покладено на старшого слідчого відділу ОСОБА_10 .

Своє рішення слідчий суддя мотивував наявністю передбачених ст.177 КПК України підстав для застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу, зокрема вагомістю наявних доказів про підозру вчинення ОСОБА_8 інкримінованого їй кримінального правопорушення та заявлених стороною обвинувачення ризиків.

На ухвалу слідчого судді захисник ОСОБА_6 та прокурор ОСОБА_7 подали апеляційні скарги.

Захисник ОСОБА_6 у поданій апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 28 серпня 2024 року щодо підозрюваної ОСОБА_8 ; відмовити у задоволенні клопотання старшого слідчого про застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави; повернути ОСОБА_6 сплачену суму застави у ТУ ДСА у розмірі 242 240,0 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень згідно квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки №0.0..1 від 28 серпня 2024 року.

В обґрунтування апеляційних вимог захисник ОСОБА_6 стверджує про те, що оскаржувана ухвала постановлена із порушенням норм процесуального права, слідчий суддя не перевірив наявність обґрунтованої підозри. Звертає увагу на те, що долучені стороною обвинувачення до поданого клопотання документи не містять заяви ОСОБА_12 про вчинення кримінального правопорушенні і витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, що не дає змоги встановити чи таке кримінальне провадження відкрито. Надані стороною обвинувачення докази жодним чином не вказують на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Стверджує, що слідчим суддею покладено на підозрювану ОСОБА_8 обов`язки, що не передбачені ст.194 КПК України та застосовано одразу два види запобіжного заходу, а саме тримання під вартою із альтернативою внесення застави та цілодобового домашнього арешту є протиправним.

Прокурор ОСОБА_7 у поданій апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 28 серпня 2024 року; постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого задоволити та застосувати до підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з утриманням її у ДУ «Львівська установа виконання покарань №19» із визначенням застави у розмірі 270 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 817 560 гривень; покласти на підозрювану ОСОБА_8 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду за першим викликом; цілодобово не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду; повідомляти слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні; здати на зберігання до Головного управління ДМС у Львівській області, що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. Січових Стрільців, 11 свій паспорт (паспорти) громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В обґрунтування апеляційних вимог покликається на те, що висновки слідчого судді не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження та підлягає скасуванню з підстав, визначених п.2 ч.1 ст.411 КПК України.

Стверджує про те, що при визначенні розміру застави слідчий суддя не в повній мірі врахував майновий стан підозрюваної ОСОБА_8 , зокрема те, що підозрювана ОСОБА_8 відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно є власником квартири у м. Львові, площею 78,3 кв.м., у її власності перебуває земельна ділянка площею 94,9 кв.м., земельна ділянка, площею 189,2 кв.м., житловий будинок площею 163, 6 кв.м; у спільній сумісній власності перебуває квартира площею 64,40 кв.м. та патенти на корисну модель. Також підозрювана ОСОБА_8 , відповідно до реєстру декларацій є кінцевим бенефіціарним власником ПП «IPMAX» на рахунках у банківських установах має грошові кошти у сумі 40000 EUR, 106242 UAH та отримувала стабільний щомісячний дохід, що свідчить про матеріальну забезпеченість підозрюваної ОСОБА_8 .

Наголошує, що вказані обставини у своїй сукупності, а саме підозра у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним переправленням осіб через державний кордон, й загроза відповідного покарання; відсутність заборони підозрюваної ОСОБА_8 на ви`їзд за державний кордон України; майновий стан підозрюваної ОСОБА_8 ; корисливий мотив вчинення злочину; вчинення злочину в умовах воєнного стану; відсутність на утриманні неповнолітніх дітей; розмір неправомірної вигоди, який становить 20 000 доларів США, що згідно з офіційним курсом НБУ становило 824 400 гривень, підтверджують що застава у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не здатна забезпечити належне виконання підозрюваною ОСОБА_8 її процесуальних обов`язків та лише застава понад вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб здатна забезпечити належне виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків та повинна становити 270 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 81 7 560 гривень.

Наведені обставини визначають даний випадок як виключний, коли застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчинені тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, й застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів мінімальної заробітної плати, як передбачено ч. 5 ст. 182 КПК України. З врахуванням обставин провадження сума застави у розмірі 270 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 817 560 гривень, що буде достатньою для виконання процесуальних обов`язків підозрюваною і досягнення завдань кримінального провадження.

Заслухавши доповідь судді, виступи підозрюваної та її захисника, які підтримали подану апеляційну скаргу та заперечили апеляційну скаргу прокурора, прокурора, який повністю підтримав подану ним апеляційну скаргу та заперечив апеляційну скаргу захисника, обговоривши наведені в апеляційній скарзі доводи, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою вищенаведеної статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

Колегія суддів вважає, що існування обґрунтованої підозри та доведеність стороною обвинувачення заявлених ризиків, виправдовують застосування до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що відповідає та є співрозмірним тяжкості і характеру діяння, яке інкримінується підозрюваній.

Оцінюючи вищевказані обставини, апеляційний суд також бере до уваги практику ЄСПЛ, зокрема те, що тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Такий висновок також не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини, який неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Твердження сторони захисту про те, що стороною обвинувачення не було доведено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також про те, що слідчий суддя не перевірив обгрунтованість підозри, на думку колегії суддів, є необґрунтовані, оскільки вказані факти були взяті до уваги слідчим суддею в сукупності з іншими доказами у справі та їм було надано належну оцінку.

Крім цього, постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов правильного висновку (з яким погоджується колегія суддів) про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, яка на даному етапі досудового розслідування підтверджується достатньою кількістю даних, які наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Згідно з практикою ЄСПЛ, зокрема п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» №35615/06 від 13.11.07 - Європейський Суд з прав людини зазначив, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності зі статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, в підсумку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має і тримання особи під вартою.

А відтак апеляційні доводи скарга захисника в цій частині задоволенню не підлягають.

Що стосується визначення розміру застави, то колегія суддів звертає увагу на те.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

За змістом приписів ч. 4 ст. 182 КПК України при визначенні розміру застави слідчий суддя зобов`язаний врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу; встановлені ризики, визначені ст. 177 КПК України; можливість достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків; те, що такий розмір не може бути завідомо непомірним для підозрюваного.

Визначаючи розмір альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, суд першої інстанції в повній мірі врахував порядок та розмір визначення застави та дійшов правильного висновку при визначенні застави саме у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить, що становить 242 240,00.

Колегія суддів вважає, що апеляційні доводи прокурора про виключність випадку, а відтак визначення розміру застави у сумі 270 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 817 560 гривень, які були предметом дослідження суду першої інстанції та отримали належну правову оцінку, з якою апеляційний суд погоджується, є безпідставними.

Суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справа «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32).

Разом з тим, колегія суддів вважає, що при прийнятті рішення про часткове задоволення клопотання слідчого і застосування до підозрюваної ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, слідчий суддя безпідставно застосував ще один додатковий вид запобіжного заходу цілодобовий домашній арешт.

Так, ч.5 ст.194 КПК України передбачено, що якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не появзаного із триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх оставин, передбачених ч.1 ст.194 КПк України, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжних захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обовязків, необхідність покладення чких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Такий список обов`язків є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Разом з тим, у порушення норм процесуального права, слідчим суддею покладено на підозрювану ОСОБА_8 обов`язок цілодобово не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора в провадженні якого перебуватиме дане кримінальне провадження, слідчого судді або суду.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційні скарги адвоката ОСОБА_6 та прокурора ОСОБА_7 підлягають частковому задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню з постановленням нової.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

апеляційні скарги адвоката ОСОБА_6 та прокурора ОСОБА_7 задоволити частково.

Ухвалу слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 28 серпня 2024 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави ОСОБА_8 , підозрюваній у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000261 від 23 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України скасувати.

Клопотання слідчого ОСОБА_10 за погодженням прокурора ОСОБА_11 , про застосування щодо підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів з визначенням застави 270 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 817 560 гривень 00 коп. задоволити частково

Застосувати щодо підозрюваної ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить шістдесят днів, тобто до 26 жовтня 2024 року включно.

Визначити підозрюваній ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить, що становить 242 240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: Львівського апеляційного суду - IBAN: UA0085066, банк отримувача: ДКС України, м. Київ, , код банку отримувача (МФО) 820172.

На підставі ч.5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_8 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати за викликом до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

-не відлучатися з території Львівської області без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

-не спілкуватися із свідками у даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт(паспорти) громадянина для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_8 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини свої неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Зобов`язати ТУ ДСА у Львівській області повернути раніше внесену заставу в розмірі 242 240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн. заставодавцю ОСОБА_6 внесеної за ОСОБА_8 на рахунок № НОМЕР_1 , банк ДКСУ м. Київ, код банку отримувача ЄДРПОУ НОМЕР_2 , відкритий в Державній казначейській службі України, МФО 820172.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4