Справа № 938/16/23
Номер провадження № 1-кп/938/10/24
УХВАЛА

щодо призначення додаткової експертизи

22 серпня 2024 року селище Верховина

Верховинський районний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 -адвоката ОСОБА_4 про призначення додаткової судово-медичної експертизи в межах кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.12.2022 за №0000093, про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Красник Верховинського району Івано-Франківської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, непрацюючого, одруженого, на утриманні одна неповнолітня дитина, депутатом не обирався, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

у провадженні Верховинського районного суду Івано-Франківської області перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.122 КК України.

3ахисником обвинуваченого ОСОБА_3 -адвокатом ОСОБА_4 подано письмове клопотання про призначення у справі додаткової комісійної судово-медичної експертизи.

Клопотання захисник мотивує тим, що згідно дослідженого в судовому засіданні висновку судово-медичної експертизи №161, у ОСОБА_7 були виявлені тілесні ушкодження: закритий перелом головки 4 п`ясної кістки правої кисті; забій грудної клітки із синцем та травматичним набряком м`яких тканин; синці в ділянках правого плечового суглоба, правого плеча, які спричинені не менш ніж від трьохкратної ударної дії тупих предметів, якими могли бути кулаки рук, ноги або інший тупий предмет, коли підекспертний міг бути повернутий передньою поверхнею тіла до особи, яка спричинила тілесні ушкодження.

Захисник вважає, що судовий експерт при наданні відповідей не розмежував механізм спричинення саме закритого перелому, та виходить, що всі тілесні ушкодження утворились в один момент.

На вирішення експертизи просить поставити наступні питання:

1. Чи могли б дані тілесні ушкодження у виді закритого перелому головки 4 п`ястної кістки правої кисті утворитися внаслідок падіння з висоти власного росту, як з наданням тілу прискорення так і без нього?

2. Який механізм утворення тілесних ушкоджень середньої тяжкості у ОСОБА_7 .?

3.Чи можливо по наявним ушкодженням у ОСОБА_7 дати загальну характеристику травмуючому предмету? Скільки дій травмуючої сили мало місце?

4. Чи могли тілесні ушкодження ОСОБА_7 утворитися до 02.12.2022?

5. Чи могли виявлені у потерпілого тілесні ушкодження бути нанесені самому собі?

6. Чи могли утворитись виявлені тілесні ушкодження у потерпілого ОСОБА_7 за обстави вказаних обвинуваченим ОСОБА_3 під час допиту в судовому засіданні?

7. Враховуючи, що потерпілий ОСОБА_7 після отриманої травми звернувся за медичною допомогою більше ніж через 12 годин, то чи могла вказана травма правої кисті утворитись за інших обставин, ніж викладені в обвинувальному акті.

Захисник вважає, що поставлені у клопотанні питання є відмінними від питань які ставились експерту слідчим, та звертає увагу на те, що у постанові слідчого питання були викладені тільки із врахуванням позиції потерпілого. Натомість згідно показів обвинуваченого наданих в судовому засіданні, потерпілий міг заподіяти тілесні ушкодження самостійно під час сутички, коли бігав навколо трактора, в якому перебував обвинувачений.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав подане його захисником клопотання, просив його задовільнити, з підстав викладених в ньому.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечив проти заявленого клопотання та просив відмовити у його задоволенні, у зв`язку з необґрунтованістю. Зазначив, що експертом надано відповіді на всі поставлені питання, зокрема і щодо механізму спричинення тілесних ушкоджень. Також зазначив, що як під час досудового розслідування так і під час судового розгляду, питання механізму нанесення тілесних ушкоджень, було встановлено, як показами потерпілого так і іншими дослідженими доказами, зокрема, показами свідка.

Представник потерпілого ОСОБА_7 -адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 , та просив відмовити у його задоволенні. Вважає, що подане захисником обвинуваченого клопотання є необґрунтованим.

Звертає увагу на те, що у матеріалах справи наявний висновок експертизи, яким встановлено ступінь тілесних ушкоджень, та на підставі цього висновку здійснено кваліфікацію інкримінованого обвинуваченому злочину, вручено йому підозру та обвинувальний акт. Однак, під час досудового розслідування ні обвинуваченим ні його захисником жодних клопотань щодо призначення додаткової експертизи, не заявлялось. Вважає, що подане клопотання спрямовано виключно на затягування розгляду справи.

Потерпілий в судовому засіданні підтримав думку свого представника.

Також в судовому засіданні за клопотанням прокурора був допитаний експерт ОСОБА_8 , щодо роз`яснення, складеного ним висновку №161.

Суд, розглянувши клопотання, заслухавши учасників судового процесу, перевіривши матеріали кримінального провадження, дійшов наступних висновків.

Згідно ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Верховний Суд України в п.10 Постанови Пленуму «Про застосування конституції України при здійсненні правосуддя» від 01.11.1996 року за № 9, звернув увагу всіх судів на те, що конституційні положення про законність судочинства та рівність усіх учасників процесу перед законом і судом (ст. 129 Конституції) зобов`язують суд забезпечити всім їм рівні можливості щодо надання та дослідження доказів, заявлення клопотань та здійснення інших процесуальних прав.

Статтею 84 КПК України визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Згідно положень статті 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо:1) встановлення причин смерті;2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

Стаття 244 КПК України в свою чергу визначає, що сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо:

1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;

2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно п. 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 № 705/3145 (за наступними) визначаються основні види (підвиди) експертиз.

Зокрема, відповідно до п. 1.2.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше.

Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Як вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_3 обвинувачується в умисному нанесенні металевим ломом близько трьох ударів в різні ділянки тіла потерпілого ОСОБА_7 , внаслідок чого, останньому було спричинено тілесні ушкодження: закритий перелом головки IV п`ястної кістки правої кисті, забій грудної клітки із синцем та травматичним набряком м`яких тканин, синці в ділянках правого плечового суглобу, правого плеча, які встановлені відповідно до висновку судово-медичного експерта №161 від 23.12.2022.

Суд звертає увагу на те, що згідно наявної в матеріалах справи постанови слідчого від 06.12.2022 про призначення у кримінальному провадженні судово-медичної експертизи, на її вирішення було поставлено наступні питання:

1. Які тілесні ушкодження виявлені у ОСОБА_7 , їх механізм та локалізація?

2. Чи могли бути заподіяні, виявлені у ОСОБА_7 тілесні ушкодження, ударами рук, ніг, чи іншим важким тупим предметом?

3. Якою була кількість завданих ударів?

4. Чи могли бути заподіяні тілесні ушкодження за обстави викладених у постанові?

5. Який ступінь тяжкості виявлених тілесних ушкоджень у ОСОБА_7 .?

6. Яка давність спричинених тілесних ушкоджень?

7. Яке було взаємне розташування потерпілого ОСОБА_7 та особи, яка нападала в момент спричинення тілесних ушкоджень потерпілому?

Відповідно до висновку експерта №161 від 23.12.2022, експерт дійшов таких підсумків: на підставі проведеної судово-медичної експертизи у громадянина ОСОБА_7 виявлено тілесні ушкодження: закритий перелом головки IV п`ястної кістки правої кисті, забій грудної клітки із синцем та травматичним набряком м`яких тканин, синці в ділянках правого плечового суглобу, правого плеча, які спричинені не менше ніж від трьохкратної ударної дії тупих предметів, якими могли бути кулаки рук, ноги або інший тупий предмет, коли підекспертний міг бути повернутий передньою поверхнею тіла до особи, яка спричинила тілесні ушкодження. Тілесні ушкодження: закритий перелом головки IV п`ястної кістки правої кисті, відносяться до середнього ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, які спричинили тривалий розлад здоров`я і не є небезпечним для життя в момент їх спричинення. Інші тілесні ушкодження мають ознаки легких тілесних ушкоджень.

З наведеного вбачається, що експертом надано відповіді на поставлені слідчим питання, зокрема, щодо виду та тяжкості тілесних ушкоджень, механізму їх спричинення.

Допитаний в судовому засіданні експерт ОСОБА_8 надав роз`яснення щодо складеного ним висновку, зокрема підтвердив наявність у нього кваліфікації необхідної для проведення відповідної експертизи, роз`яснив методику проведення експертизи, надав роз`яснення щодо механізму спричинення тілесних ушкоджень, їх давності.

В клопотанні про призначення експертизи не наведено достатнє обґрунтування того, що існують достатні підстави вважати висновок експерта необґрунтованим чи такими, що суперечать іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності, та не наведено наявності обгрунтованих підстав, які б свідчили про необхідність призначення у справі додаткової комісійної судово -медичної експертизи при чому в складі кількох експертів.

Суд підкреслює, що статтею 332 КПК України передбачено саме право, а не обов`язок суду призначати під час судового розгляду проведення експертизи, тобто належить до дискреційних повноважень суду.

Також суд зазначає, що згідно із усталеною практикою Європейського Суду з прав людини, вимога справедливого судового розгляду не накладає на суд зобов`язання доручити складання експертного висновку або проведення будь-якого іншого слідчого заходу лише тому, що сторона подала клопотання про це. Якщо захист наполягає на тому, щоб суд заслухав свідка або прийняв інші докази (такі як, наприклад, висновок експерта) національні суди повинні вирішити, чи є необхідним або доцільним прийняти ці докази для розгляду під часу слухання справи («Хусейн та інші проти Азербайджану» (Huseyn and Others v. Azerbaijan), заяви № № 35485/05; 35680/05; 36085/05; 45553/05, 26 липня 2011 року, § 196; «Ходорковський та Лєбєдєв проти Росії» (Khodorkovskiy and Lebedev v. Russia), заяви № № 51111/07, 42757/07, §§ 718, 721; «Полетан та Азіровік проти колишньої Югославської Республіки Македонія» (Poletan and Azirovik v. the former Yugoslav Republic of Macedonia), заяви № № 26711/07, 32786/10, 34278/10, 12 травня 2016 року, § 95).

Суд також звертає увагу на те, що відповідно до положень статті 84 КПК України, висновок експерта є джерелом доказів у кримінальному провадженні, адже судова експертиза оперує науковими критеріями та є результатом проведення спеціальних досліджень, які виходять за межі повсякденних знань, однак це не робить його привілейованим доказом.

В силу положень ст.94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, питання, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, зокрема такі як: подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення, встановлюються за результатами дослідження всіх обставин справи на підставі сукупності наданих сторонами доказів.

Суд також звертає увагу на те, що за правилами ч.1 ст.337 КПК України, судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акта, крім випадків, передбачених цією статтею.

Під час судового розгляду прокурор може змінити обвинувачення, висунути додаткове обвинувачення, відмовитися від підтримання державного обвинувачення, розпочати провадження щодо юридичної особи (ч. 2 ст. 337 КПК України).

З метою ухвалення справедливого судового рішення та захисту прав людини і її основоположних свобод суд має право вийти за межі висунутого обвинувачення, зазначеного в обвинувальному акті, лише в частині зміни правової кваліфікації кримінального правопорушення, якщо це покращує становище особи, стосовно якої здійснюється кримінальне провадження (ч.3 ст.337 КПК).

З огляду на вище викладене та, враховуючи, що у даному кримінальному провадженні вже проводилась судово-медична експертиза, досліджені інші докази, а оцінка висновку, показань, наданих у судовому засіданні, - є, на ряду з іншими, окремими самостійними джерелами доказів, суд не вбачає підстав для задоволення заявленого клопотання. Окремо суд звертає увагу й на те, що на стадії досудового розслідування стороною захисту подібних клопотань також не заявлялося. Будь яких обгрунтувань, щодо неможливості заявлення такого клопотання та стадії досудового розслідування, стороною захисту не надано.

В силу вимог ч.1 ст.318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини та порушення прав і законних інтересів учасників кримінального провадження.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання захисника про призначення у справі додаткової комісійної судово-медичної експертизи є необґрунтованим, та у його задоволенні, слід відмовити.

Керуючись статями 332, 369-372, 376, КПК України, суд,

ухвалив:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 -адвоката ОСОБА_4 про призначення у справі додаткової судово-медичної експертизи - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Повний текст ухвали (у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю головуючого судді в період 26.08.2024-27.08.2024) складено 28.08.2024.

Суддя ОСОБА_9