Справа № 569/7815/24
УХВАЛА

08 жовтня 2024 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

захисника обвинуваченої - адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Рівненського міського суду Рівненської області в м. Рівне клопотання прокурора Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої у кримінальному провадженні №0003320 від 03.12.2023 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КК України ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:

Колегією суддів Рівненського міського суду Рівненської області здійснюється судових розгляд кримінального провадження №0003320 від 03.12.2023 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

До суду надійшло клопотання прокурора Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 , без визначення розміру застави. У клопотанні вказав, що ОСОБА_6 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КК України. Покликаючись на наведене, наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які не перестали існувати, тяжкість покарання, яке загрожує, прокурор доводить про необхідність продовжити строк тримання обвинуваченої під вартою, з метою забезпечення виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків, а також запобігання вищевказаним ризикам, а запобігти зазначеним ризикам, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо.

Суддя ОСОБА_7 , що входить до складу колегії суддів, перебуває у щорічній відпустці.

Суддя ОСОБА_8 , що також входить до складу колегії суддів, перебуває в нарадчій кімнаті.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №2102-IX, введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на цей час.

У зв`язку із введенням воєнного стану через збройну агресію російської федерації на території України, Верховний Суд у своєму листі «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22, зокрема у п. 5, зазначив про те, що у разі неможливості у визначений КПК України строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою його може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою ст. 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально.

У зв`язку з перебування судді ОСОБА_9 , що входить до складу колегії суддів, у щорічній відпустці, судді ОСОБА_8 , що також входить до складу колегії суддів, у нарадчій кімнаті, отже, до закінчення строків тримання обвинуваченої під вартою неможливо розглянути клопотання колегіальним складом суду, суд, в особі головуючого, за згодою обвинуваченої та її захисника, прокурора, який кожен окремо висловили свою думку, постановив розглянути клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченої, головуючим у справі одноособово.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання.

Захисник обвинуваченої адвокат ОСОБА_5 просив застосувати щодо обвинуваченої домашній арешт цілодобово, стверджував що у ОСОБА_4 є близькі родичі, які згідні щоб ОСОБА_4 проживала у них, де буде утримуватись під домашнім арештом.

Обвинувачена ОСОБА_4 підтримала думку захисника.

Суд ознайомившись з клопотання прокурора, заслухавши думку прокурора, обвинуваченої та її захисника, суд приходить до наступного висновку.

В ході досудового розслідування кримінального провадження, стосовно ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід тримання під вартою, без визначення розміру застави, строк якого в подальшому продовжувався.

Під час судового провадження, ухвалою колегії суддів Рівненського міського суду Рівненської області від 24.06.2024, продовжено щодо обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком до 22.08.2024, та строк якого в подальшому продовжено до 11.10.2024.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

У відповідності до положення ст. 178 КПК України (ч.1), при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України.

У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 р. ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки обвинуваченого під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого, має обґрунтувати свій висновок про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи. При цьому кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Прокурором доведено, що ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання та продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 не зменшились та продовжують існувати, з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується остання, а також обставини їх вчинення, що наразі триває судовий розгляд кримінального провадження, під час якого свідки не допитані.

ОСОБА_4 обвинувачується, у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином.

Беручи до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , його тяжкість та суспільну небезпеку, що на думку суду спонукатиме обвинувачену переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності, здійснювати вплив на свідків у кримінальному провадженні, а також, що обвинувачена може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не працює, постійного доходу немає.

Отже, існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 5, ч.1 ст. 177 КПК України, а тому слід продовжити щодо обвинуваченої ОСОБА_4 запобіжний захід тримання під вартою.

ЄСПЛ визнає порушенням Конвенції продовження/обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за умови, якщо національні суди «…не розглянули жодних альтернативних триманню під вартою запобіжних заходів…».

Враховуючи вищевикладене, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, умисному вбивстві, умисному протиправному заподіянні смерті іншій людини, наявність ризиків передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, обставини вчинення кримінального правопорушення та його суспільну небезпечність, відсутність доказів про наявність у обвинуваченої міцних соціальних зв`язків, у своїй сукупності вказує що застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченої та зможуть запобігти вищевказаним ризикам, а також оскільки триває судовий розгляд кримінального провадження, тому є доцільним продовжити щодо обвинуваченої ОСОБА_4 строк тримання її під вартою, без визначення розміру застави відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України.

Даних, які б вказували на неможливість застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не встановлено.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченої у кримінальному провадженні №0003320 від 03.12.2023 ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, задовольнити.

Продовжити щодо обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Рівне, українки, громадянки України, проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимої, запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком до 06.12.2024.

ОСОБА_4 утримувати в ДУ «Рівненський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, протягом п`яти з дня її оголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1