У Х В А Л А

про призначення підготовчого судового засідання

25.11.2024 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за № 0002325 від 25.06.2024 про обвинувачення

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шпанів, Рівненського району Рівненської області, громадянина України, з вищою освітою, непрацюючого, неодруженого, неповнолітніх дітей на утриманні не має, зареєстрованого та проживаючого до затримання за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,

в с т а н о в и в :

До суду надійшов указаний обвинувальний акт із додатками.

У підготовчому судовому засіданні прокурор висловив думку про можливість призначення до судового розгляду даного кримінального провадження, оскільки справа підсудна Богунському районному суду м. Житомира, підстав для закриття або зупинення провадження по справі не вбачається, обвинувальний акт складено відповідно до вимог КПК України. Розгляд справи повинен відбуватися у відкритому судовому засіданні, за участі учасників судового провадження.

Також прокурором зазначено про надання під час судового розгляду процесуальних документів (інших доказів) та виклик свідків відповідно до реєстру.

Обвинувачений не заперечував щодо призначення справи до судового розгляду.

Заслухавши думку прокурора та обвинуваченого, дослідивши обвинувальний акт з додатками та клопотання прокурора, суд дійшов наступного висновку.

Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, вказане кримінальне провадження підсудне Богунському районному суду м. Житомира відповідно до вимог ст. 32 КПК України. Відсутні підстави для закриття провадження згідно п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України. Кримінальне провадження здійснюється суддею одноособово відповідно до вимог ч. 1 ст. 31 КПК України, у відкритому судовому засіданні згідно ч. 2 ст. 27 КПК України, з участю учасників провадження.

Суд вважає, що підготовка кримінального провадження до судового розгляду завершена.

Одночасно прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу стосовно обвинуваченого, дія якого закінчується 30.11.2024, у вигляді тримання під вартою, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обовязків та виконання завдань кримінального провадження, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які встановлені при обранні запобіжного заходу, не зменшилися та не відпали. Зокрема, зазначено, що ОСОБА_4 перебував у розшуку та може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує.

Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши зміст клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що відповідно до ухвали слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 11.11.2024 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 30.11.2024.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, що має підвищену суспільну небезпеку, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років, раніше не судимий, не працює, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань, суд додержується правил, передбачених розділом ІІ КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватись від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання під вартою має оцінюватись у кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами 6 та 8 статті 176 цього Кодексу.

За змістом ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених, зокрема, статтею 405 КК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини 1 цієї статті, а саме тримання під вартою.

З огляду на наведене та діючий на даний час в Україні воєнний стан, суд позбавлений можливості застосувати до військовослужбовця, який обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого статтею 405 КК України, інший запобіжний захід, окрім тримання під вартою, навіть якщо дійде висновку, що більш м`який запобіжний захід зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про продовження запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 суд враховує суспільну небезпеку кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, відомості про особу обвинуваченого, який офіційно непрацевлаштований, неодружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, тому усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, може залишити своє місце проживання та переховуватись від суду, перешкоджати судовому провадженню іншим чином.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого, зокрема, статтею 407 КК України.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ст. 407 КК України, суд не визначає розмір застави.

З огляду на наведене, клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу стосовно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 27, 176-178, 183, 314-316, 331, 372 КПК, суд -

п о с т а н о в и в :

Призначити до судового розгляду кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 0002325 від 25.06.2024 про обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України на 14 годину 00 хвилин 04.12.2024 у залі 1Б2 Богунського районного суду м. Житомира.

Розгляд кримінального провадження здійснювати у відкритому судовому засіданні, суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників судового провадження: прокурора, обвинуваченого, свідків.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на строк 60 днів до 24.01.2025 включно.

Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження для відома та надіслати на адресу Державної установи «Житомирська установа виконання покарань (№ 8)» для виконання.

Ухвала в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, обвинуваченими - у цей же строк з моменту отримання копії ухвали суду.

Суддя