Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000141 від 19.07.2024 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровоград, громадянина України, із вищою освітою, працюючого, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.2 ст. 259 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернувся із вищезазначеним клопотанням до суду, вказавши, що у провадженні слідчого відділу УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000141 від 19.07.2024 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 2 ст. 259 КК України, процесуальне керівництво у якою здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 19.07.2024 приблизно о 18 год. 32 хв. у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який перебував у невстановленому досудовим слідством місці на території м. Києва, виник раптовий злочинний умисел, спрямований на завідомо неправдиве повідомлення про підготовку вибуху станції метро «Позняки» КП «Київський метрополітен», яка відповідно до ст. 9 Закону України «Про критичну інфраструктуру» відноситься до об?єктів критично важливої інфраструктури.

Реалізуючи вказаний злочинний умисел, 19.07.2024 приблизно о 18 год. 33 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи у невстановленому досудовим слідством місці на території м. Києва, використовуючи мобільний телефон марки «sPhone-11», IMEI НОМЕР_1 з підключенням до оператора мобільного зв?язку «ВФ Україна», з абонентським номером НОМЕР_2 , здійснив дзвінок на телефон спецлінії «102» чергової частини Центру обслуговування нарядами поліції м. Києва, в ході якого, достовірно знаючи, що інформація, яку він збирається повідомити, є неправдивою та порушить громадську безпеку, повідомив оператору «102» чергової частини НОМЕР_3 про підготовку вибуху на станції метро «Позняки» КП «Київський метрополітен».

У результаті вищевказаного неправдивого повідомлення на місце можливого вибуху було викликано рятувальні служби, що порушило нормальний ритм діяльності вказаних служб та пересічних громадян за вказаною адресою.

В подальшому в ході огляду станції метро «Позняки» КП «Київський метрополітен» повідомлення ОСОБА_5 про підготовку вибуху на вказаній станції метро не підтвердилося, перевіркою було встановлено відсутність вибухових пристроїв та вибухонебезпечних речовин на станції метро, тобто встановлено, що повідомлення ОСОБА_5 про підготовку вибуху є завідомо неправдивим.

Із урахуванням наведеного, 20.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України, а саме в умисному завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху на критично важливому об`єкті інфраструктури.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 06.08.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час із забороною залишати місце його проживання за адресою АДРЕСА_1 у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год.00 хв. в межах строку досудового розслідування, а саме до 20.09.2024.

13.09.2024 постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

Таким чином, з огляду на вказані обставини, а також на те, що передбачені ст.177 КПК України ризики, які стали підставою для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, прокурор просить продовжити відносно підозрюваного строк тримання його під нічним домашнім арештом із встановленими відносно нього відповідними обов`язками у межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав із наведених у ньому підстав.

Захисник в цілому не заперечив щодо застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу, однак просив змінити його на особисте зобов`язання, зазначивши, що підозрюваний визнає свою вину, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, жодних намірів переховуватися від органу досудового розслідування та суду не має, а вчинені ним протиправні дії були його реакцією на постійні приниження з боку інших людей, пов`язані з його невеликим зростом.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Заслухавши доводи сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Як встановлено слідчим суддею, у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000141 від 19.07.2024, у якому 20.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 2 ст. 259 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 06.08.2024 відносно підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час із забороною залишати місце проживання за адресою АДРЕСА_1 у період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год.00 хв. строком до 20.09.2024, із покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 259 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років.

Як передбачено ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

При вирішенні питання про обрання та зміну запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченогоч.2 ст. 259 КК України, та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.

Так, із даних, що містяться в долучених до клопотання письмових доказах, вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на приведені у клопотанні органу досудового розслідування докази, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення є обґрунтованою.

Разом із цим, оцінюючи наведені прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчим суддею встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України.

Так, санкцією ч. 2 ст. 259 КК України передбачено покарання за вчинення цього кримінального правопорушення у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років, що вже само по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

У рішенні по справі «W. проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Таким чином, з огляду на тяжкість інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 259 КК України, та суворість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі доведення його винуватості у вчиненні такого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що наявні достатні підстави вважати, що підозрюваний буде переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Водночас, з огляду на встановлені в ході розгляду клопотання обставини, слідчий суддя вважає, що заявлені стороною обвинувачення ризики незаконного впливу на свідків та вчинення інших кримінальних правопорушень на даний час втратили свою актуальність.

При вирішенні даного клопотання слідчим суддею також враховується стан здоров`я підозрюваного, зокрема, наявність у нього хронічного захворювання, що підтверджується відповідною медичною документацією.

Крім того, як з`ясовано в ході судового розгляду, після застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту він чітко виконував покладені на нього судом обов`язки та жодних порушень не допускав.

Вказані обставини підтвердив у судовому засіданні прокурор.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Таким чином, врахувавши зазначені вище обставини, визначені статтею 178 КПК України, а також приймаючи до уваги те, що під час розгляду клопотання прокурором не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, встановленим слідчим суддею, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, про застосування якого подано клопотання, а саме запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.

На думку слідчого судді, вказаний запобіжний захід є достатнім на даному етапі досудового розслідування та зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та своєчасне проведення основних слідчих дій у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

З огляду на встановлені в ході судового розгляду обставини, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного наступні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати до слідчого, прокурора чи суду за кожною вимогою; не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Встановлено також, що постановою керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 від 13.09.2024 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 20.10.2024.

Із урахуванням наведеного, запобіжний захід застосовується в межах вказаного строку досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 193, 194, 196 - 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000141 від 19.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.2 ст. 259 КК України, відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, поклавши у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України на нього обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за кожною вимогою;

- не відлучатися з міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Підозрюваному ОСОБА_5 письмово під розпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 20.10.2024, в межах строку досудового розслідування.

Контроль за виконанням ухвали покласти на уповноваженого слідчого, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1