Провадження №: 1-кс/752/8686/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.11.2024 м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання представника АТ КБ «Приватбанк», про скасування арешту майна у (кримінальному провадженні) кримінальній справі К/С 49-2881, накладеного згідно постанови слідчого Київської транспортної прокуратури від 02.02.2010,-

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання представника АТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_2 , про скасування арешту майна у кримінальній справі К/С 49-2881 накладеного згідно постанови слідчого Київської транспортної прокуратури від 02.02.2010.

Дослідивши подане клопотання слідчим суддею встановлено таке.

Пунктами 21.1, 21.4, 32 постанови Великої Палати Верховного Суду, від 30 червня 2020 року у справі № 727/2878/19 (провадження № 14-516цс19) визначено, що спір щодо звільнення майна з-під арешту є приватноправовим, якщо арешт накладений на майно особи, яка не була учасником кримінального провадження, розпочатого за Кримінально-процесуальним кодексом України (далі - КПК України 1960 року) та завершеного (вирок, постанова про закриття провадження) у порядку, передбаченому КПК України 1960 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 372/2904/17-ц) або КПК України 2012 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 2-3392/11). Залежно від суб`єктного складу учасників цього спору його слід розглядати за правилами цивільного чи господарського судочинства.

Якщо арешт накладений на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, розпочатого в період дії КПК України 1960 року і такого, що триває, а кримінальне провадження не передане до суду на час набрання чинності КПК України 2012 року, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року (постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2018 року у справі № 335/12096/15-ц з урахуванням ухвали про виправлення описки від 03 липня 2018 року, від 17 жовтня 2018 року у справі № 461/233/17 та від 07 листопада 2018 року у справі № 296/8586/16-ц).

Разом з цим, 14 вересня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 760/34216/19, провадження № 61-3868св21 (ЄДРСРУ № 99612857) наголосив, що критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Разом із тим у постанові від 30 червня 2020 року у справі № 727/2878/19 (провадження № 14-516цс19). Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що якщо арешт накладений на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, розпочатого в період дії КПК України 1960 року і такого, що триває, а кримінальне провадження не передане до суду на час набрання чинності КПК України 2012 року, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року

Слідчим суддею встановлено, що у кримінальній справі К/С 49-2881 кримінальне провадження не передане до суду на час набрання чинності КПК України 2012 року.

Таким чином, виходячи з означеної правової позиції Великої палати Верховного суду вказане клопотання підлягає розгляду за правилами КПК України 2012 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які небули присутні при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Разом із тим, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора у тому числі щодо скасування арешту майна розглядаються слідчим суддею місцевого суду, у межах юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, з урахуванням вимог ст. 32, 33КПК України щодо територіальної та інстанційної підсудності.

Як вбачається зі змісту клопотання, досудове розслідування у кримінальній справі К/С 49-2881 у якому накладено арешт здійснювалося Київською транспортною прокуратурою.

В свою чергу, відповідно до наказу Генерального прокурора України від 04.05.2012 №77ш, у штатному розписі прокуратури міста Києва було ліквідовано Київську транспортну прокуратуру

Відповідно до акту приймання передачі справ, документи та майно Київської транспортної прокуратури, затверджено прокурором м. Києва, від 28.05.2012, всі документи були передані до прокуратури м. Києва.

У зв`язку із проведенням реформи органів прокуратури, ліквідовано прокуратуру м. Києва та створену Київську міську прокуратуру.

Місцем знаходження Київської міської прокуратури є вулиця Предславинська, 45/9, Київ, 03150, що територіально розташована у Печерському районі міста Києва.

Згідно вимог п. 2 ч. 2 ст.304 КПК України скарга повертається особі, яка її подала, якщо скарга не підлягає розгляду в цьому суді.

З огляду на викладене, а також того, що заявником подано клопотання про скасування арешту майна у справі яку передано у провадження Київської міської прокуратури, а отже суб`єкт, з приводу правомірності дій якого подано клопотання, розташований за адресою, яка територіально знаходиться поза межами юрисдикції Голосіївського районного суду міста Києва клопотання підлягає поверненню.

Разом з цим слідчий суддя роз`яснює, що повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 304, 309, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, та керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника АТ КБ «Приватбанк», про скасування арешту майна у (кримінальному провадженні) кримінальній справі К/С 49-2881, накладеного згідно постанови слідчого Київської транспортної прокуратури від 02.02.2010- повернути особі, що його подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1