У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна АТ «Київметробуд» - адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання представника власника майна АТ «Київметробуд» - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000277, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2021,

В С Т А Н О В И В

Адвокат ОСОБА_4 в інтересах АТ «Київметробуд» звернувся до Подільського районного суду м. Києва із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 03.06.2022 на 100% корпоративних прав, а саме на акції АТ «Київметробуд», номінальною вартістю 1 000 632,5 грн шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, а також перереєстрації та внесення змін до установчих документів.

В обгрунтування клопотання вказує, що арешт накладено необґрунтовано, в ухвалі слідчого судді не наведено мотивів накладення арешту на корпоративні права, які не є речовими доказами в розумінні ст. 98 КПК України. Корпоративні права акціонерів АТ «Київметробуд» не мають жодної доказової цінності в межах кримінального провадження. Водночас фактичне накладення арешту на корпоративні права підприємства та заборона вчиняти реєстраційні дії, за відсутності будь-яких правових підстав для такого арешту та заборон, фактично блокують нормальну діяльність суб`єкта господарювання, призводять до порушення права власності акціонерів, за відсутності будь-яких визначених КПК України правових підстав.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав подане клопотання.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти скасування арешту майна, зазначив, що досудове розслідування триває, арешт корпоративних прав, які є речовими доказами у кримінальному провадженні відповідає вимогам КПК України, зняття арешту з вказаного майна може призвести до непоправних наслідків на даній стадії досудового розслідування.

Дослідивши матеріали клопотання та долучені на його обґрунтування докази, заслухавши учасників, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом СВ УП в метрополітені ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000277 від 22.11.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 110-2, ч. 2 ст. 367 КК України.

Процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

Постановою першого заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 від 27.05.2022 року корпоративні права АТ «Київметробуд» () визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 03.06.2022 року клопотання прокурора задоволено, накладено арешт на 100% (сто відсотків) корпоративних прав, а саме акції АТ «Київметробуд» () номінальною вартістю 1 000 632,5 грн., шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування, а також перереєстрації та внесення змін до установчих документів. Заборонено Міністерству юстиції України та його територіальним органам, всім районним державним адміністраціям у місті Києві, іншим суб`єктам державної реєстрації або приватним та державним нотаріусам, акредитованим суб`єктам та Державній реєстраційній службі України здійснювати будь - які реєстраційні дії, пов`язані із внесенням змін у відомостей в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Акціонерного товариства «Київметробуд» (), в тому числі, але не виключно щодо зміни статуту, зміни органів управління, керівника, зміни місцезнаходження товариства тощо.

Метою накладення арешту в ухвалі слідчого судді визначено забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до положень ч. 1 та 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відтак, КПК України надає слідчому судді вичерпний перелік повноважень при розгляді питання про скасування арешту майна, в частині перевірки підстав щодо наявності чи відсутності потреби в подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, а також підстав щодо обґрунтованості вжиття такого заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, прокурора, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинно бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатись між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи. (Рішення у справі "АГОСЬ" проти Сполученого Королівства" від 24 жовтня 1986 року, серія А.№108, п.52).

Слідчим суддею встановлено відповідність арештованого майна критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому, враховуючи стадію кримінального провадження та те, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні триває, слідчим суддею наразі не вбачається підстав для зняття арешту із такого майна.

На думку слідчого судді, заявником не доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Слідчий суддя вважає, що вищевказане майно не перестало бути речовими доказами в рамках кримінального провадження, досудове розслідування по якому ще не закінчено, а тому накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, забезпечить справедливу рівновагу між суспільним інтересом та правомірною метою, оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовують - арешт та метою, яку прагнуть досягти - збереження речових доказів, оскільки існують обставини, які підтверджують, що їхнє незастосування може призвести до незворотних наслідків.

При цьому, доводи заявника про те, що у даному кримінальному провадженні жодній посадовій особі підприємства не повідомлено про підозру, на даному етапі досудового розслідування не впливають на правильність висновків слідчого судді, оскільки, з огляду на положення КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням досліджених обставин, слідчий суддя дійшов висновку, щодо саме такий ступінь втручання у права та свободи особи на даній стадії досудового розслідування у кримінальному провадженні виправдовує потреби досудового розслідування, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. 170-173,174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника власника майна АТ «Київметробуд» - адвоката ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000277, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.11.2021 -відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1