КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ

Київського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів при секретарі судового засіданняОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві 01 жовтня 2024 року, апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 , на ухвалу слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 08 березня 2024 року, відносно

ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Бровари, Київської обл., громадянина України, не одруженого, з повною середньою освітою, офіційно непрацевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , останнє фактичне місце проживання у АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

за участі: прокурора в режимі відеоконферензв`язку захисника підозрюваного ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6
ВСТАНОВИЛА:

Вказаною ухвалою задоволено клопотання слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_10 , та застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з утриманням його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», та визначено розмір застави, в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 гривень, та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Зазначає, що підозра є необґрунтованою, а ризики, передбачені ст. 177 КПК України відсутні.

Звертає увагу на те, що докази про перебування підозрюваного у розшуку чи застосування до нього приводу в матеріалах справи відсутні.

Зауважує, що експертизу у кримінальному провадженні проведено, свідків допитано.

Також зазначає про надмірність визначеної застави, оскільки вона є непомірною для підозрюваного.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, пояснення прокурора, який заперечив проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як убачається з матеріалів судового провадження, СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві, здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 07 березня 2024 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань, під № 0000043, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

07 березня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

08 березня 2024 року слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 , за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_10 , звернувся до Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, із визначенням застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 08 березня 2024 року клопотання слідчого задоволено.

Перевіряючи законність прийнятого рішення слідчим суддею, колегія суддів враховує практику Європейського суду з прав людини та дотримання ним вимог КПК України, які регулюють норми застосування запобіжного заходу.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі й обставини зазначені у ч.1 ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, вік та стан здоров`я підозрюваної, наявність постійного місця роботи або навчання, її репутацію, наявність судимостей та інше.

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилався слідчий у клопотанні, колегія суддів вважає, що наведені у клопотанні дані свідчили про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_6 з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у провадженні доказами, які підтверджують, що підозра є обґрунтованою, що давали підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

Вирішуючи клопотання про застосування такого запобіжного заходу як тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя врахував наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що підтверджується наданими до клопотання доказами, тяжкість злочину, особу підозрюваного, та наявність існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, слідчим суддею обґрунтовано враховано, що підозрюваний ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення; впливати на свідків у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Окрім того, згідно практики Європейського суду з прав людини, рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, вважає обрати міру запобіжного заходу у виді взяття під варту, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відтак, слідчий суддя дійшов до обґрунтованого висновку про необхідність застосування відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Щодо визначення розміру застави, колегія суддів вважає зазначити наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави, має бути визначений в розмірі, від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на обставини інкримінованого кримінального правопорушення та його тяжкість, враховуючи пособу підозрюваного, його майновий стан, слідчий суддя обґрунтовано визначив заставу в межах 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підстав вважати вказаний розмір застави недостатнім для виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, колегія суддів не вбачає.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_6 суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Посилання сторони захисту на необґрунтованість підозри, колегія суддів вважає непереконливими. Сукупність матеріалів судового провадження, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Доводи апелянта про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, оскільки, як вбачається зі змісту постановленої ухвали в даному судовому провадженні слідчим суддею досліджено усі матеріали справи та підтверджено продовження існування зазначених ризиків.

Крім того, колегією враховано те, що 24 травня 2024 року обвинувальний акт у данному кримінальному провадженні направлено до Солом`янського районного суду м. Києва для розгляду його по суті.

Також, 18 вересня 2024 року ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва, ОСОБА_6 продовжено раніше застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою строком до 16 листопада 2024 року з визначенням застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, копію якої долучено прокурором в судовому засіданні апеляційної інстанції.

Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено, відтак ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 13 квітня 2024 року є законною та обґрунтованою.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 194, 376 404, 405, 418, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Подільського районного суд м. Києва від 08 березня 2024 року, відносно ОСОБА_6 - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_6 - без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_11 ОСОБА_12 ОСОБА_13

Унікальний номер справи 758/2765/24 Слідчий суддя в 1-ій інстанції: ОСОБА_14

Провадження № 11сс/824/2804/2024 Доповідач: ОСОБА_1

Категорія ст.183 КПК України