612/689/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року с. Близнюки

Близнюківський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с. Близнюки Харківської області подання Лозівського районного сектору філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області про звільнення від відбування покарання засудженої ОСОБА_4 ,

встановив:

До Близнюківського районного суду Харківської області надійшло подання Лозівського районного сектору філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області стосовно ОСОБА_4 про звільнення від відбування покарання.

Клопотання обґрунтоване тим, що до органу пробації надійшов вирок Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 27.02.2024 стосовно ОСОБА_4 . Вирок був прийнятий до виконання. 08.08.2024 набрав чинності Закон № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів». Цим законом внесені зміни до ст. 51 КУпАП, згідно з якими викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати вважається дрібним, якщо його вартість на момент вчинення правопорушення не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що на 2023 рік становить 2684,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання, але судимість не знято і не погашено.

На момент вчинення крадіжки ОСОБА_4 вартість викраденого майна відповідно до обвинувального вироку становила 754 гривні 22 копійки, сума якого не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у 2023 році (2684,00 грн).

Представник Лозівського районного сектору філії державної установи «Центр пробації» в Харківській області надав заяву в якій зазначив, що подання підтримує в повному обсязі та просить розглядати справу без його участі.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення подання не заперечував, вважав за можливе його задовольнити.

Засуджена в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Згідно ч.5 ст. 539 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду подання, не перешкоджає проведенню судового розгляду.

Суд, дослідивши матеріали подання, заслухавши думку прокурора, дійшов наступного.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 537 КПК України, під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати такі питання: про звільнення від покарання і пом`якшення покарання у випадках, передбачених частинами 2 і 3 статті 74 Кримінального кодексу України.

08.08.2024 набрав чинності Закон України № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (далі Закон № 3886-ІХ).

Законом № 3886-ІХ, стаття 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення була викладена у новій редакції, внаслідок чого, дрібним викраденням чужого майна вважається крадіжка, шахрайство, привласнення чи розтрата, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 6 ст. 3 КК України, зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно з п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до пп. 169.1.1 пункту 169.1 ст.169 Податкового кодексу України, податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023» розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 1 січня 2023 року становить 2684,00 грн, тобто неоподаткований мінімум доходів громадян становить 1342,00 грн на 2023 рік.

Таким чином два неоподатковуваних мінімумів доходів громадян дорівнює 100 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи та відповідно станом на 2023 рік становить 2684,00 грн.

Згідно вироку Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 27.02.2024 ОСОБА_4 засуджено за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч ч.2 ст.15, ч.4 ст. 185 КК України, яке остання скоїла 24.11.2023 із завданням матеріальної шкоди потерпілому на суму 754 гривні 22 копійки, що станом на день вчинення крадіжки складає суму меншу двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (менше 2684,00 грн).

Згідно ч. 1 ст. 5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Це положення цілком узгоджується із вимогами ст. 58 Конституції України, відповідно до якої закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Таким чином, на цей час кримінальна відповідальність за таємне викрадення чужого майна (крадіжка) настає виключно у випадку, якщо вартість такого майна становить більше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян встановленого на дату скоєння відповідного правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 74 КК України, особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_4 завдала матеріальну шкоду потерпілій стороні на суму меншу двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян станом на день скоєння крадіжки майна, тобто вчинене нею діяння відповідно до вимог Закону України № 3886-ІХ не є кримінально-караним на цей час, суд приходить до висновку про необхідність звільнення засудженої ОСОБА_4 від призначеного покарання на підставі ч. 2 ст. 74 КК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, ч. 2 ст. 74 КК України, ст.ст. 369-372, 537, 539 КПК України, Законом України №3886-ІХ, суд,

ухвалив:

Подання Лозівського районного сектору філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області про звільнення від відбування покарання засудженої ОСОБА_4 задовольнити.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від покарання, призначеного вироком Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 27.02.2024 - у зв`язку із усуненням караності вчиненого нею діяння, відповідно положень Закону України № 3886-ІХ від 18.07.2024.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в семиденний строк з дня оголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1