Справа №760/1214/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.01.2024 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

Головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого, пенсіонера, одруженого,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001148 від 27.09.2023,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

Клопотання слідчого обґрунтоване тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовому розслідуванні дату, місті та час, але не пізніше 12.50 години 27.09.2023 ОСОБА_4 придбав через мережу Інтернет, а саме месенджер «Телеграм» поліетиленовий пакет з кристалоподібною речовиною білого кольору, будучи обізнаним, що вказана вище речовина білого кольору містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP, чим вчинив незаконне придбання особливо небезпечної психотропної речовини - PVP, яку в подальшому почав незаконно зберігати при собі без мети збуту.

В подальшому, 27.09.2023, приблизно о 12:50 годині співробітниками ДОП ВП № 1 Солом`янського УП ГУНП у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Ніжинська, 26, виявлено ОСОБА_4 який при собі незаконно зберігав один поліетиленовий пакет з пазовим замком в середині якого знаходилась кристалоподібна речовина білого кольору, яка містить в своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP.

27.09.2023 в період часу із 14:32 години по 14:44 годину (фактичний час затримання 12:50 година 27.09.2023) за адресою: АДРЕСА_2 в порядку ст. 298-2 КПК України здійснено затримання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та на підставі ч. 3 ст. 298-2 КПК України здійснено обшук затриманого в результаті проведення, якого в ОСОБА_4 з рюкзака чорного кольору, який був в останнього на плечі, вилучено 1 (один) поліетиленовий пакет з пазовим замком в середині якого знаходилась кристалоподібна речовина білого кольору, яка містить в своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP.

Згідно висновку експерта Київського НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/111-23/52546 - НЗПРАП від 05.10.2023 в наданій на дослідження кристалоподібній речовині білого кольору, виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено. В наданій на дослідження кристалоподібній речовині білого кольору, виявлено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Маса PVP в наданій речовині становить 12,408г.

PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», «Список №2 Психотропні речовини, обіг яких заборонено», в «Таблиці І» є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено.

Згідно наказу № 634 від 29.07.2010 року Міністерства охорони здоров`я України, «Про внесення змін до наказу МОЗ від 01.08.2000 № 188» встановлено що від 1,5 до 15,0 г., є великим розміром PVP.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, тобто у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах.

Підставами підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, а саме:

Повідомлена ОСОБА_4 підозра, підтверджується наявними в матеріалах кримінального провадження доказами, такими як:

*Рапорт ст. ДОП ВП №1 Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про виявлене кримінальне правопорушення від 27.09.2023 року;

*Протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального проступку;

*Протоколом огляду місця події від 27.09.2023 року;

*Протоколом допиту підозрюваного;

*Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

*Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

*Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

*Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

*Висновком експерта Київського НДЕКЦ МВС України №СЕ-19/111-23/52546 - НЗПРАП від 05.10.2023

*інші матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив нетяжке кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 309 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років.

Відносно ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може:

-переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

-впливати на свідків, з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин;

-вчинити інше кримінальне правопорушення.

У зв`язку із чим, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 08.02.2024 р. включно.

У судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання з підстав та за обставин, викладених у клопотанні, наполягав на його задоволенні.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 зазначили про необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри, однак проти задоволення клопотання слідчого не заперечували.

Дослідивши клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими слідчий обґрунтовував доводи клопотання, заслухавши позиції прокурора, підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

У відповідності до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, слідчим суддею встановлено, що в провадженні Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001148 від 27.09.2023 р., за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України /а. с. 5/.

08.11.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту, якщо предметом таких дій були психотропні речовини у великих розмірах /а. с. 47-50/.

Слідчим суддею були досліджені матеріали кримінального провадження, додані до клопотання слідчого, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання: рапорт від 27.09.2023 р., протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального проступку, складений відносно ОСОБА_4 від 27.09.2023 р., протокол огляду місця події від 22.09.2023 р., протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 27.09.2023 р., постанова про звільнення особи, затриманої у порядку ст. 298-2 КПК України, від 22.09.2023 р., постанова про визнання речового доказу від 28.09.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 27.09.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 27.09.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 27.09.2023 р., протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 27.09.2023 р., висновок експерта від 05.10.2023 р. за № СЕ-19/111-23/52546-НЗПРАП, постанова про визнання речовим доказом та передачу його до камери схову від 12.10.2023 р., постанова про перекваліфікацію складу кримінального правопорушення від 12.10.2023 р., протокол допиту підозрюваного від 08.11.2023 р., копія паспорту ОСОБА_4 , копія свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.04.2006 р., відповідно до якого підозрюваний отримав у спадок частку житлової квартири за адресою: АДРЕСА_1 , ухвала слідчого судді від 28.11.2023 р., постанова керівника прокуратури від 03.01.2024 р. про продовження строку досудового розслідування до трьох місяців, тобто до 08.02.2024 р. включно.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Між тим, поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, які могли б об`єктивно зв`язувати підозрюваного ОСОБА_12 з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Так, при розгляді клопотання слідчого, слідчим суддею встановлено, що існують ризики, передбачені п. п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, про які зазначає прокурор у поданому клопотанні (ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на свідків з метою зміни останніми показань в частині фактичних обставин; вчинити інше кримінальне правопорушення).

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, за вчинення якого підозрюваному може загрожувати покарання у виді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк до трьох років, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може йому загрожувати у випадку встановлення на підставі вироку суду винуватості останнього у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, підозрюваний може вчиняти дії, спрямовані на переховування від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

При оцінці вказаних ризиків, слідчим суддею враховувало те, що підозрюваному відомі анкетні дані свідків у даному кримінальному провадженні, що вказує на те, що підозрюваний може вживати заходів, спрямованих на вплив на вказаних осіб з метою зміни останніми своїх показів, наданих слідчому.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

При вирішенні клопотання слідчого, слідчим суддею враховано особу підозрюваного, який має постійне зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, одружений, дітей на утриманні не має, є інвалідом І групи.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя доходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, та наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Керуючись ст. ст.176-178, 181, 183, 193, 194, 196, 337, 376 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 08.02.2024 року включно із забороною підозрюваному залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , у період доби з 20 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступної доби, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду залежно від стадії розгляду кримінального провадження.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні процесуальні обов`язки відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

-не відлучатися за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду залежно від стадії кримінального провадження;

-не залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_1 , у період доби з 20 год. 00 хв. до 08 год. 00 хв. наступної доби, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду залежно від стадії розгляду кримінального провадження;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні - ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити до 08 лютого 2024 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у випадку необхідності залишити житло, він повинен отримати відповідний дозвіл на це слідчого, прокурора, слідчого судді або суду залежно від стадії кримінального провадження.

В іншому випадку - залишення житла без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, буде вважатися порушенням умов дотримання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та може бути підставою для ініціювання питання слідчим, прокурором щодо його зміну на іншій, більш суворий запобіжний захід.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1