Справа № 405/5495/24
провадження № 1-кс/405/2285/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному 16.01.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000009 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. ст. 114-1 КК України, про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

02.08.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 надійшло клопотання про арешт майна, яке 02.08.2024 тимчасово вилучено в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що громадянин України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснює перешкоджання законній діяльності Збройних Сил України та інших військових формувань в особливий період. Вказана особа адмініструє в месенджері «Telegram» групу під назвою «Де роздають повістки Кропивницький?», в якій ним висвітлюється актуальна інформація щодо переміщення військовослужбовців ЗСУ з числа співробітників ТЦК.

02.08.2024 в ході обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучено мобільний телефон «Samsung Galaxy A72», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який упаковано в сейф-пакет згідно правил пакування, скріплено підписами понятих, учасників та слідчого.

Вилучені речі мають суттєве значення для об`єктивного, повного і всебічного проведення досудового розслідування, встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення та мати доказове значення для доведеності вини осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Так, вказані речі являються речовим доказами у кримінальному провадженні, оскільки містять на собі докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою збереження, запобігання можливості приховування майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження на вказані речові докази, а саме вилучені у встановленому кримінальним процесуальним кодексом порядку речі, прокурор просить накласти арешт.

Прокурор в судове засідання не з`явився, звернувся з заявою у якій просить розглянути клопотання про арешт майна за його відсутності та задовольнити за викладених у ньому підстав.

Власник майна в судове засідання не з`явився, звернувся з заявою у якій просить розглянути клопотання прокурора про арешт майна у його відсутність, щодо задоволення клопотання не заперечує.

Відповідно до ч. 4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Повно та всебічно дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у рамках якого було подане клопотання, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право власності є непорушним (ч.3 ст.41 Конституції України).

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилучене майно може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди, а також є предметом кримінального правопорушення.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими СВ УСБУ в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 16.01.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000009 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. ст. 114-1 КК України.

02.08.2024 слідчим на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.07.2024 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого вилучено названий в клопотанні мобільний телефон, яке цього ж дня постановою слідчого визнано речовим доказом.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Клопотання про арешт майна прокурором обґрунтовано тим, що тимчасово вилучені під час обшуків зазначені речі, документи є речовими доказами, що відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

При вирішенні питання щодо арешту майна, яке було вилучено під час зазначеного вище обшуку слідчим суддею встановлено наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході проведеного обшуку - з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки це майно може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема, для встановлення кола осіб, які можуть бути причетні до вчинення злочину, дані про номери мобільних телефонів, використані під час вчинення злочину, зв`язки між особами, причетними до вчинення злочину, а незастосування арешту майна може призвести до його втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Під час розгляду клопотання про арешт майна, слідчим суддею не встановлено негативних наслідків арешту майна, яке зазначено вище, та вважає, що такі обмеження є пропорційними меті, заради досягнення якої застосовується такий арешт, оскільки він пов`язаний з втручанням у право особи на власність, що є складовою права на мирне володіння своїм майном (передбачене у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), а потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, оскільки є необхідним і пропорційним до законної мети, що переслідується - нагальної суспільної потреби у протидії кримінальним правопорушенням.

З урахуванням доведеності слідчим правової підстави арешту на зазначене вище майно, окрім виключеного за вказаного вище обґрунтування, збереження речових доказів, можливості використання їх як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання прокурора про накладення арешту на зазначене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 168, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке 02.08.2024 тимчасово вилучено в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , д за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ., а саме: мобільний телефон «Samsung Galaxy A72», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , із забороною у користуванні та розпорядженні цим майном.

Копію ухвали суду негайно після її складання направити прокурору та власнику майна.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_5