УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід головуючого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 0000041 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження № 0000041 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України (справа № 760/25826/23, провадження № 1-кп/760/1503/24).

16.09.2024р. під час судового розгляду справи захисник обвинуваченого ОСОБА_3 - адвокат ОСОБА_4 заявив відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 , оскільки на думку захисникам, суддя ОСОБА_5 ухвалював рішення, які були обумовлені політичними мотивами, та в подальшому були скасовані, тобто суддя долучився до переслідування учасників події Революції Гідності, чим на думку захисника, порушив принцип незалежності судді.

Крім того, захисник зазначив, що суддя ОСОБА_5 не пояснив переконливо ВККС під час кваліфікаційного оцінювання джерела походження майна, отриманих благ та не задекларував повну інформацію, що підлягає декларуванню, у зв`язку з чим ГРД склала висновок, в якому зазначила, що поведінка, яку демонструє суддя для учасників процесу та інших осіб, не є еталоном порядності і справедливості, прикладом чесності. Така поведінка судді ОСОБА_5 , на думку захисника, підриває упевненість громадян у справедливості судової системи.

Вказані обставини, на думку захисника, викликають сумніви стосовно того, що суддя ОСОБА_5 може забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності, тому захисник ОСОБА_4 просив його відвести від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 .

В судове засідання захисник ОСОБА_4 , обвинувачений ОСОБА_3 та уповноважений прокурор не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про день, час та місце розгляду справи.

Особа, якій заявлено відвід - суддя ОСОБА_5 про день час та місце розгляду заяви був повідомлений належним чином.

Відповідно до ст. 81 КПК України суддя ухвалив проводити розгляд заяви у відсутності учасників провадження та особи, якій заявлено відвід.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали заяви, суддя приходить до наступного.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Частина 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить вимоги щодо неупередженості суду. Так, ЄСПЛ розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому (рішення у справах "Piersac vs Belgium, Grieves vs UK"). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в Рішенні ЄСПЛ у справі "Le Comte, Van Leuven iMeyere vs Belgium", суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п. 26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" ("Wettstein v. Switzerland") та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" ("Castillo. Spain"), від 28 жовтня 1998 року, п. 45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами проявів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Як встановлено в судовому засіданні, підставою для відводу судді ОСОБА_5 є незгода захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 з процесуальними діями та рішеннями судді, прийнятими в рамках інших судових справ, які перебували у його провадженні, а вказані захисником інші факти, які на його думку є підставами для відводу судді ОСОБА_5 , є голослівними та доказів на їх підтвердження суду не надано.

Враховуючи викладене, суддя вважає, що вказані захисником ОСОБА_4 підстави для відводу головуючого судді ОСОБА_5 , відповідно до ст. 75 КПК України не є підставою для відводу. Думка захисника ОСОБА_4 про упередженість судді носить характер припущень.

За таких обставин, заява захисника ОСОБА_4 про відвід судді ОСОБА_5 задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 75, 80, 81 КПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва про відвід головуючого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 0000041 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України (справа № 760/25826/23, провадження № 1-кп/760/1503/24) - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1