Провадження № 1-кс/752/8093/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання cлідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджено прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Верхньодніпровськ Кам`янського району Дніпропетровської області, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , у кримінальному провадженні за №0000832 від 12.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції, чинній станом 27.05.2023) ,

встановив:

До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання, у якому слідчий просить обрати стосовно підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000832 від 12.07.2024, за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції, чинній станом 27.05.2023).

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , маючи умисел на заволодіння грошовими коштами клієнтів АТ «Ощадбанк», вступивши у попередню змову із ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та невстановленими досудовим розслідуванням особами, протягом травня 2023 року, вчинили заволодіння шляхом обману грошовими коштами в особливо великих розмірах, які зберігалися на поточному рахунку ОСОБА_10 , відкритому в АТ «Ощадбанк» за наступних обставин.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 01.05.2023 року, у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 виник спільний злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами клієнтів АТ «Ощадбанк».

Зокрема, ОСОБА_9 , як керуючий ТВБВ № НОМЕР_1 філії Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», маючи відповідно до своєї займаної посади доступ до програмного забезпечення та клієнтської бази АТ «Ощадбанк», 01.05.2023, знаходячись на своєму робочому місці, розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , здійснював моніторинг клієнтської бази в інформаційних банківських системах АТ «Ощадбанк» з метою пошуку особи, яка має відкритий у зазначеній банківській установі поточний рахунок та на якому зберігається значна сума грошових коштів, яка тривалий час ним не користується.

Так, 01.05.2023, у період часу з 18:35 год. до 20:15 год., ОСОБА_9 , використовуючи свій особистий логін «ОСОБА_9, отримав доступ в інформаційних банківських системах АТ «Ощадбанк» до інформації стосовно клієнта банку ОСОБА_10 , 1980 р.н., а саме інформації щодо стану рахунків, паспортних даних та іншої персональної інформації.

Дану інформацію ОСОБА_9 у невстановленому досудовим розслідування місці та при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, повідомив ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , після цього, ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 вирішили заволодіти грошовими коштами, які зберігались на рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк» при цьому розробили спільний план реалізації своїх злочинних намірів.

Після цього, ОСОБА_9 , реалізуючи спільний із ОСОБА_8 та ОСОБА_7 злочинний умисел направлений на заволодіння грошовими коштами, у травні 2023 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, використовуючи свій особистий логін «ОСОБА_9, скопіював з інформаційних банківських систем АТ «Ощадбанк» паспорт громадянина України ідентифікаційний номер платника податків та інші персональні дані клієнта банку ОСОБА_10 , 1980 р.н. Після цього, ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , у травні 2023 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, передали невстановленій досудовим розслідуванням особі для виготовлення підроблених документів, незаконно скопійовану з інформаційних банківських систем АТ «Ощадбанк» ОСОБА_9 інформацію стосовно клієнта банку ОСОБА_10 , а також фотознімок ОСОБА_7 .

Після цього, невстановлена досудовим розслідуванням особа, у травні 2023 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлено, у невстановленому досудовим розслідуванням місці та при невстановлених досудовим розслідуванням обставинах, використовуючи надані ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 інформацію та фотознімки, виготовила офіційний документ - паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_10 , серії НОМЕР_2 , виданий 11.06.2016 Широківським РС ГУДМС України в Дніпропетровській області, у який було вклеєний фотознімок ОСОБА_7 . Вказаний підроблений паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_10 , серії НОМЕР_2 з вклеєному у нього фотографією ОСОБА_7 невстановлена особа при невстановлених обставинах передала ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

Продовжуючи реалізацію спільного з ОСОБА_8 та ОСОБА_7 злочинного умислу, направленого на заволодіння грошовими коштами, які зберігались на рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк», ОСОБА_9 , 26.05.2023 о 09:10 год., знаходячись на своєму робочому місці, розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , використовуючи свій особистий логін «ОСОБА_9, пересвідчився у інформаційній банківській системі АТ «Ощадбанк» щодо наявності на валютному рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк» грошових коштів, розмір яких становив 169 334 доларів США, повідомив про це ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

Продовжуючи реалізацію спільного з ОСОБА_9 та ОСОБА_8 злочинного умислу направленого на заволодіння грошовими коштами, які зберігались на рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк», отримавши підтвердження про наявність на рахунку ОСОБА_10 грошових коштів, ОСОБА_7 , виконуючи відведену їй роль, використовуючи засоби конспірації зовнішності, приблизно о 14:00 год. 26.05.2023 прибула до ТВБВ №10026/0134 Філії - Головне управління по м. Києву та Київської області АТ «Ощадбанк», яке знаходиться за адресою: м. Київ бульвар Кольцова, 14-Д. Після цього, ОСОБА_7 представившись клієнтом банку Співак ОСОБА_11 попросила співробітника банку надати їй консультацію щодо відкриття депозитного рахунку на суму 500 000 гривень. Отримавши консультацію з приводу відкриття депозитного рахунку, ОСОБА_7 покинула приміщення банківського відділення.

Наступного дня, а саме 27.05.2023, о 10:23 год., ОСОБА_9 знаходячись на своєму робочому місці, розташованому за адресою: АДРЕСА_2 , використовуючи свій особистий логін «ОСОБА_9, знову пересвідчився у інформаційній банківській системі АТ «Ощадбанк» у наявності на валютному рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк», грошових коштів у розмірі 169 334 доларів США, повідомив про це ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

Продовжуючи реалізацію спільного з ОСОБА_9 та ОСОБА_8 злочинного умислу, направленого на заволодіння грошовими коштами, які зберігались на рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк», отримавши підтвердження про наявність на рахунку ОСОБА_10 грошових коштів, ОСОБА_7 виконуючи відведену їй роль, використовуючи засоби конспірації зовнішності, прибула 27.05.2023 приблизно о 11:00 до ТВБВ №10026/0134 Філії - Головне управління по м. Києву та Київської області АТ «Ощадбанк», яке знаходиться за адресою: м. Київ бульвар Кольцова, 14-Д. Після цього, ОСОБА_7 , представившись клієнтом банку Співак ОСОБА_11 , звернулась до співробітника відділення ОСОБА_12 з проханням про відкриття нового депозитного рахунку та зміну фінансового номеру. При цьому, ОСОБА_7 надала ОСОБА_12 підроблений паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_10 , серії НОМЕР_2 у який невстановленою досудовим розслідуванням особою було вклеєна фотографія ОСОБА_7 . На що ОСОБА_12 , не будучи обізнаною про злочинні дії ОСОБА_7 та будучи останньою введеною в оману, провела верифікацію клієнта та надала для заповнення заяву про зміну фінансового номеру телефону. Далі ОСОБА_7 заповнила від імені ОСОБА_10 заяву про зміну фінансового номеру телефону на номер НОМЕР_3 при цьому розписавшись у вказаній заяві від імені ОСОБА_10 . Після цього, ОСОБА_7 покинула вказане відділення.

Цього ж дня, а саме 27.05.2023, приблизно о 14:00 год., ОСОБА_7 , продовжуючи реалізацію спільного з ОСОБА_9 та ОСОБА_8 злочинного умислу, направленого на заволодіння грошовими коштами, які зберігались на рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк», повернулась до ТВБВ № НОМЕР_4 Філії - Головне управління по м. Києву та Київської області АТ «Ощадбанк», яке знаходиться за адресою: м. Київ бульвар Кольцова, 14-Д, де заповнила від імені ОСОБА_10 надані ОСОБА_12 , якій про злочинні наміри ОСОБА_7 нічого не було відомо, документи, необхідні для відкриття карткового депозитного рахунку, а саме заяву від імені ОСОБА_10 про приєднання №382139411/271218 від 27.05.2023, опитувальник фізичної особи клієнта ОСОБА_10 від 27.05.2023, розписавшись у вказаних документах від імені ОСОБА_10 . На підставі вказаних документів було відкрито депозитний рахунок на ім`я ОСОБА_10 . Після цього, ОСОБА_7 внесла через касу відділення грошові кошти у розмірі 5 000 гривень на депозитний рахунок та отримавши банківську платіжну картку розписалась від імені ОСОБА_10 у розписці про отримання платіжної картки від 27.05.2023 та покинула відділення.

Продовжуючи реалізацію спільного з ОСОБА_9 та ОСОБА_8 злочинного умислу, направленого на заволодіння грошовими коштами, які зберігались на рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк», ОСОБА_7 , використовуючи додаток «Ощад 24/7» здійснила конвертацію валюти у розмірі 169 346 доларів США, які знаходились на валютному рахунку ОСОБА_10 в гривневий еквівалент та переведено кошти у сумі 6 192 746, 14 гривень на гривневий картковий рахунок. Після чого, ОСОБА_7 за попередньо узгодженим з ОСОБА_9 та ОСОБА_8 планом, у період часу з 17:26 год. 27.05.2023 до 18:06 год. 28.05.2023 здійснила операції з придбання в торгівельних мережах міста Києва ювелірних виробів та операції зі зняття готівки в банківських терміналах на суму 6 190 647 гривень.

В подальшому, ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 розподілили між собою придбані ювелірні вироби та зняті з банківських терміналів грошові кошти.

31 жовтня 2023 року АТ «Ощадбанк» за рахунок власних коштів повернуло клієнту ОСОБА_10 на поточний рахунок грошові кошти у розмірі 169 346 доларів США.

Таким чином, ОСОБА_7 , діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , при зазначених вище обставинах, з використанням завідомо неправдивих офіційних документів, заволоділи шляхом обману грошовими коштами, які зберігались на рахунку ОСОБА_10 , відкритому у АТ «Ощадбанк», спричинивши тим самим АТ «Ощадбанк» шкоду у розмірі 169 346 доларів США, що в перерахунку у національну валюту становить 6 192 746, 14 грн. (шість мільйонів сто дев`яносто дві тисячі сімсот сорок шість) гривень чотирнадцять копійок, що більше ніж у 600 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, і є особливо великим розміром.

Таким чином, ОСОБА_7 підозрюється у тому, що вона своїми умисними діями вчинила заволодіння чужим майном, шляхом обману, вчинене за попередньою змовою групою осіб, в особливо великих розмірах, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції чинній станом 27.05.2023).

29.05.2024 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції чинній станом 27.05.2023).

Цього ж дня, підозрюваній ОСОБА_7 вручено три повістки про необхідність її явки до слідчого управління ГУНП у м. Києві для проведення із нею слідчих дій в якості підозрюваної на 10:00 год. 04.06.2024, на 10:00 год. 05.06.2024 та на 10:00 год. 06.06.2024. Однак ОСОБА_7 у назначений час до СУ ГУНП у м. Києві не з`явилась та про причини своєї неявки не повідомила.

Підозра ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції чинній станом 27.05.2023) обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

07.06.2024 слідством отримано інформацію про перетин кордону відповідно до якої підозрювана ОСОБА_7 04.06.2024 о 03:02 виїхала за межі території України у напрямку Угорщини та до теперішнього часу до України не повернулась.

Таким чином, в ході проведення досудового розслідування достовірно встановлено, що ОСОБА_7 переховується від органів досудового розслідування, у зв`язку з чим 07.06.2024 року її оголошено у розшук.

12.07.2024 матеріали кримінального провадження за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції чинній станом 27.05.2023) виділено у окреме провадження у зв`язку із тим, що остання переховується від органів досудового розслідування, виділеному кримінальному провадженню присвоєно №0000832.

30.08.2024 винесено постанову про оголошення ОСОБА_7 у міжнародний розшук.

Слідчий зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають обґрунтовані підстави вважати, щоОСОБА_7 може вчинити дії, передбачені пунктами 1-3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри, а також ризики, передбачені пунктами 1-3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий стверджує, що застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не забезпечить запобігання вказаним вище ризикам.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, зазначених у ньому, просив задовольнити.

Захисник підозрюваної заперечив проти клопотання, просив застосувати до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрювана ОСОБА_7 у судове засідання не прибула.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити з таких підстав.

Встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000832 від 12.07.2024.

Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваної або обвинуваченої у конкретному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно із ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається у день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

29.05.2024 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції чинній станом 27.05.2023), яке було вручено особисто під підпис ОСОБА_7 , що підтверджується копією повідомлення про підозру, яке міститься в матеріалах справи.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що орган досудового розслідування належним чином вжив заходів для вручення у спосіб передбачений Кримінальним процесуальним кодексом України ОСОБА_7 повідомлення про підозру, тому остання набула у цьому кримінальному провадженні процесуальний статус підозрюваної, отже щодо неї може вирішуватися питання про обрання запобіжного заходу.

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із п. 4 ч. 2 цієї статті запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, зокрема, оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, та що підозрюваний, оголошений у міжнародний розшук.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження можливої причетності ОСОБА_7 до вчинення інкримінованих їй кримінального правопорушення до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні, а саме копії: протоколів огляду; висновка експерта від 15.12.2023 №СЕ-19/111-23/54583-ФП; висновка експерта від 15.12.2023 №СЕ-19/111-23/54579-ФП; протоколів за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дії; протоколу допиту свідка; інших матеріалів, долучених до клопотання.

Висновки органу досудового розслідування щодо можливої причетності ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.

Прокурор навів достатні відомості про обставини вчинення кримінального правопорушення, які в сукупності з дослідженими матеріалами та наданими поясненнями дають підстави для висновку, що могли мати місце події, про які зазначається у цьому клопотанні, тобто кримінальне правопорушення могло бути вчинене за описаних у клопотанні обставин, до якого може бути причетним у тому числі і ОСОБА_7 , тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати обрання заходу забезпечення кримінального провадження.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_7 , дослідивши у сукупності додані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (в редакції чинній станом 27.05.2023), за викладених у повідомленні про підозру обставин.

Щодо наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України (частина 2 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

Водночас Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_7 , слідчий у клопотанні послався на існування ризиків того, що вона може вчинити дії, передбачені пунктами 1-3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При визначенні імовірності переховування ОСОБА_7 від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, яке, у відповідності до положень ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваної у вигляді її можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі на значний строк у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Також слідчий суддя враховує, що ОСОБА_7 було вручено три повістки про необхідність її явки до СУ ГУНП у м. Києві для проведення із нею слідчих дій в якості підозрюваної, а саме на: 04.06.2024, 05.06.2024 та на 06.06.2024, однак вона у визначені слідчим дати та час до СУ ГУНП у м. Києві не з`явилась, про причини своєї неявки не повідомила.

Як встановлено під час розгляду клопотання, 04.06.2024 ОСОБА_7 виїхала за межі території України у напрямку Угорщини та до теперішнього часу до України не повернулась.

Вказані обставини у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дають підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість переховування підозрюваної від органів досудового розслідування та суду.

При встановленні наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого у клопотанні щодо існування цього ризику.

Оцінюючи наявність ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя враховує ключову рольОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, яке розслідуються у даному кримінальному провадженні та характер злочину у вчиненні якого вона підозрюється; на переконання слідчого судді, ризик вчинити інше кримінальне правопорушення є доведеним.

Водночас, з урахуванням критеріїв, що мають враховуватися при встановленні наявності того чи іншого ризику, на які наявне посилання вище, слідчий суддя дійшов висновку, що обставини, на які орган досудового розслідування посилається в обґрунтування наявності ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, не знайшли свого підтвердження під час розгляду клопотання, у зв`язку із чим цей ризик не враховується слідчим суддею при обранні запобіжного заходу.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою за відсутності підозрюваного слідчий суддя, серед іншого, також зобов`язаний встановити наявність достатніх підстав вважати, що такий підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

Кримінальний процесуальний кодекс України жодним чином не обумовлює ухвалення судового рішення про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою за відсутності підозрюваного доведеністю факту перебування такої особи у міжнародному розшуку, а лише визначає необхідність оголошення такого розшуку (ч. 6 ст. 193, ч. 2 ст. 281 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

Водночас вказана норма права не відокремлює оголошення особи в державний, міждержавний чи міжнародний розшук. Тобто, підставами для оголошення підозрюваного в розшук (державний, міждержавний, міжнародний) є відсутність під час досудового розслідування відомостей про його місцезнаходження або перебування такої особи за межами України та неявка без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик.

Згідно наявних в матеріалах кримінального провадження відомостей, 04.06.2024 ОСОБА_7 виїхала за межі території України у напрямку Угорщини та до теперішнього часу до України не повернулась, на неодноразові виклики до органу досудового розслідування (04.06.2024, 05.06.2024, 06.06.2024) не прибула, про причини своєї неявки не повідомила.

Слідчий суддя вважає, що орган досудового розслідування вжив всіх можливих та достатніх заходів для виклику підозрюваної ОСОБА_7 , тому остання належним чином повідомлена про виклик до слідчого органу.

07.06.2024 ОСОБА_7 оголошено у розшук. 30.08.2024 винесено постанову про оголошення ОСОБА_7 у міжнародний розшук.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, вчинення якого інкримінується ОСОБА_7 , доведення наявності обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає доведеною та обґрунтованою необхідність обрання щодо підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою, а також те, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваної з метою забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваної на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Також слідчий суддя при постановленні ухвали враховує положення абз. 7 ч. 4 ст. 183 КПК України де зазначено, що при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук, розмір застави не визначається.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно підозрюваноїОСОБА_7 підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 7, 131-132, 177, 193, 196, 281, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України після затримання ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 і не пізніше ніж через 48 годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваної повинен розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської міської прокуратури.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1