Справа № 204/6931/24
Провадження № 1-кс/204/1914/24
УХВАЛА

Іменем України

29 липня 2024 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі, клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000186 від 27.11.2023 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, з вищою освітою, працюючого на посаді заступника директора департаменту-начальник управління проектування Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України,-

встановив:

До суду надійшло клопотання слідчого слідчого відділення Відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , яке погоджене прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні № 0001396 від 19.12.2023 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчим відділенням відділення поліції № 6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000168 від 27.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 Кримінального кодексу України Заступник директора департаменту-начальник управління проектування Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради ОСОБА_5 разом з начальником відділу проектування об`єктів з капітального ремонту Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради ОСОБА_10 та директором КП «Міські активи» ОСОБА_11 , діючи в інтересах ПП «ДНЕПРОГОРСТРОЙ», достовірно знаючи про те, що захисні споруди цивільного захисту населення: № 13186, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ; № 13027, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 ; № 13182, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 ; № 13137а, що розташована за адресою: АДРЕСА_4 , потребують проведення ремонтних робіт з метою їх належного використання в період з липня по вересень 2023 років, діючи за попередньою змовою групою осіб скоїли умисний корисливий злочин за наступних обставин: Указом Президента України від 26.06.2023 № 353/2023, а також позапланового засідання регіональної комісії ТЕБ і НС (протокол від 01.08.2023 № 44) створено робочі групи у складі представників місцевих органів державної влади, Головного управління національної поліції України, Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області для проведення упродовж 2023 - 2024 поквартальних обстежень стану об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту та їх доступності для населення, в тому числі для осіб з обмеженими можливостями. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оборону України» оборона України базується на готовності та здатності органів державної влади, усіх складових сектору безпеки і оборони України, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту, національної економіки до переведення, при необхідності, з мирного на воєнний стан та відсічі збройній агресії, ліквідації збройного конфлікту, а також готовності населення і території держави до оборони. Згідно ст. 3 Закону України «Про оборону України» підготовка держави до оборони в мирний час, серед іншого, включає: забезпечення готовності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту об`єктів критичної інфраструктури до виконання завдань цивільного захисту в особливий період, зокрема у воєнний час, з урахуванням норм міжнародного гуманітарного права. Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України (далі - Кодекс) захисні споруди цивільного захисту інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів. До захисних споруд цивільного захисту належать сховища та протирадіаційні укриття, а також споруди подвійного призначення. Цивільним захистом, відповідно до ст. 4 Кодексу, є функція держави, спрямована на захист населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій шляхом запобігання таким ситуаціям, ліквідації їх наслідків і надання допомоги постраждалим у мирний час та в особливий період. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 21 Кодексу цивільного захисту України громадяни України мають право на забезпечення засобами колективного та індивідуального захисту та їх використання. Відповідно до ч. 4 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України для вирішення питань щодо укриття населення в захисних спорудах цивільного захисту центральні органи виконавчої влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання завчасно створюють фонд таких споруд. Відповідно до ч. 5 ст. 32 Кодексу цивільного захисту України порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку визначається Кабінетом Міністрів України. Відповідно до вимог пункту 12 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 10.03.2017 № 138 (із змінами), здійснення контролю за готовістю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує ДСНС разом із відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями. Пунктами 1-3 частини VI та пунктом і частини VII «Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту», затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 року № 579 (із змінами), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.07.2018 року за № 879/32331 (далі - Наказ МВС №579) визначено, що саме балансоутримувачі забезпечують належний технічний стан виконують основні заходи з підготовки фонду захисних споруд використання за призначенням, а також його утримання та експлуатації у вищих ступенях готовності. Рішенням Дніпровської міської ради від 24.03.2021 № 14/5 «Про внесення змін до рішення ДМР від 22.07.2020 № 23/59 «Про затвердження Програми Безпечне місто» на 2021-2025 роки, комунальним підприємствам та установам на балансовому утриманні яких перебувають захисні споруди, в рамках Програми передбачено щорічне виділення коштів на підтримку у стані готовності за призначенням захисних споруд, у тому числі проведення експертиз, реконструкцію, ремонтів, технічного переоснащення, а також здійснення поточних витрат. Статтею 27 Конституції України визначено, що кожна людина має невід`ємне право на життя, обов`язок держави захищати життя людини.

Досудовим розслідуванням встановлено, відповідно до Наказу № 14-к від 30.03.2023 ОСОБА_5 , заступник директора департаменту- начальника управління проєктування та технічної підготовки будівництва департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради переведений на посаду заступника директора департаменту- начальника управління проєктування департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради з 01.04.2023. Посадовою інструкцією заступника директора департаменту- начальника управління проєктування департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, затвердженого в.о. директора ДКБ ДМР, 30.03.2023 визначено статус ОСОБА_5 , завдання та обов`язки, права і відповідальність як заступника директора департаменту- начальника управління проєктування департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради. Зокрема, розділом 2 посадової інструкції на ОСОБА_5 покладено наступні обов`язки: 2.1.Забезпечує ефективне виконання закріплених за ним напрямків роботи Управління щодо реалізації державної політики у сфері будівництва: 2.1.1. Складання, погодження та затвердження титулів на виконання проєктно-вишукувальних робіт для об?єктів будівництва та видачі замовлення на проєктування. 2.1.2. Своєчасну підготовку документів, необхідних для відкриття фінансування по об?єктах проектування поточно на розр. 2.1.3. Своєчасне укладання договорів на розроблення проєктної документації та забезпечення фінансування проектних робіт. 2.1.4. Своєчасний розгляд проєктно-кошторисної документації, яка пройшла експертизу, та передача її підрядним організаціям управління будівництва. 2.1.5. Підготовка проєктів рішень міської ради та її виконавчого комітету, проєктів розпоряджень міського голови за напрямком діяльності в межах повноважень з питань, що належать до компетенції Управління. 2.2. Оперативно вирішує технічні питання, пов?язані з проектуванням, освоєнням та перерозподілом коштів по об?єктах Управління. 2.3. Організовує, регулює та контролює своєчасний та якісний розгляд працівниками Управління звернень від органів виконавчої влади, громадських об?єднань, підприємств, установ та організацій, громадян з напрямку діяльності Управління, а також готує за ними проєкти відповідних рішень. 2.4. Виконує доручення керівництва, готує доповідні записи, проєкти наказів та розпоряджень з питань, що стосуються його компетенції. 2.5. Вживає необхідні заходи щодо підвищення кваліфікації працівників Управління, контролює діяльність підлеглих. Таким чином, ОСОБА_5 , будучи заступником директора департаменту- начальником управління проєктування департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради з 01.04.2023 по теперішній час обіймає посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, відповідно до ч.3 ст.18 КК України та примітки 1 ст. 364 КК України, є службовою особою. Досудовим розслідуванням встановлено, що між Департаментом капітального будівництва ДМР та ПП «ДНЕПРОГОРСТРОЙ» укладено ряд договорів з поточного ремонту захисних споруд цивільного захисту, а саме: «Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту №13027 по вул. Автотранспортна, буд. 2 у м. Дніпрі», договір з надання послуг №19/09-5 від 19.09.2023; загальною вартістю 2 549 166,63 грн. На підставі додаткової угоди № 1 від 20.12.2023 до договору №19/09-5 від 19.09.2023 зменшено ціну договору на 658 272,71 грн., Таким чином ціна Договору складає 1 795 160,04 грн. в тому числі ПДВ 299 193,34 грн. «Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту №13186 по вул. Автотранспортна, буд. 2 у м. Дніпрі», договір з надання послуг №19/09-4 від 19.09.2023; загальною вартістю 2 091 720,53 грн. На підставі додаткової угоди № 1 від 20.12.2023 до договору №19/09-4 від 19.09.2023 зменшено ціну договору на 450 193,38 грн., Таким чином ціна Договору складає 1 561 076,36 грн. в тому числі ПДВ 260 179,39 грн. «Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту №13137 по просп. Богдана Хмельницького, буд. 34 у м. Дніпрі», договір з надання послуг №18/09-1 від 18.09.2023; загальною вартістю 2 083 644,68 грн. На підставі додаткової угоди № 1 від 20.12.2023 до договору №18/09-1 від 18.09.2023 зменшено ціну договору на 367 521,35 грн., Таким чином ціна Договору складає 1 655 434,65 грн. в тому числі ПДВ 275 905,78 грн. «Поточний ремонт захисної споруди цивільного захисту №13182 по вул. Макарова, буд. 20 у м. Дніпрі», договір з надання послуг №18/09-2 від 18.09.2023; загальною вартістю 1 435 022,78 грн. На підставі додаткової угоди № 1 від 20.12.2023 до договору №18/09-2 від 18.09.2023 зменшено ціну договору на 411 031.47 грн., Таким чином ціна Договору складає 982 194,53 грн. в тому числі ПДВ 163.699,09 грн. Однією з підстав проведення поточного ремонту зазначених

вище захисних споруд цивільного захисту населення, є складання акту оцінки стану готовності захисної споруди складний співробітниками Головного управління Державної служби з надзвичайний ситуації України, за період 26.08.2022 за адресою АДРЕСА_5 , в якому зазначено про незадовільний санітарний стан та загальний стан приміщення затоплений, Акту оцінки стану готовності захисної споруди № 13137а від 16.03.2023 за адресою АДРЕСА_4 в якому зазначено про незадовільний санітарний стан та загальний стан приміщення затоплений; Акту оцінки стану готовності захисної споруди № 13182 від 16.03.2023 за адресою АДРЕСА_3 в якому зазначено про незадовільний санітарний стан та загальний стан приміщення з ознаками підтоплення, та які складені в присутності директора КП «Міськи активи» ОСОБА_11 . Таким чином, за результатами вказаних вище актів обстеження встановлено, що споруди цивільного захисту населення №13182, № 13137а перебувають в підтопленому стані. Достовірно знаючи про вказану обставину, балансоутримувач, в особі директора КП «Міські Активи» ОСОБА_11 , та усвідомлюючи про факт підтоплення, у невстановлений в ході проведення досудового розслідування місці та часі, але не пізніше 21.07.2023, діючи за попередньою змовою групою осіб з заступником директора департаменту-начальником управління проектування Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради ОСОБА_5 та начальником відділу проектування об`єктів з капітального ремонту Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради ОСОБА_10 , скерував лист на ім`я міського голови Дніпровської міської ради № 942 з проханням доручити Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, заступником директора якого є ОСОБА_5 , проведення поточного ремонту по об`єктам захисних споруд цивільного захисту які перебувають на балансі комунального підприємства, в тому числі: захисна споруда цивільного захисту населення № 13186 розташована за адресою: АДРЕСА_2 ; захисна споруда цивільного захисту населення № 13027 розташована за адресою: АДРЕСА_2 ; захисна споруда цивільного захисту населення № 13182 розташована за адресою: АДРЕСА_3 ; захисна споруда цивільного захисту населення № 13137а розташована за адресою: АДРЕСА_4 . В подальшому, за результатами проведених обстежень уповноваженою особою Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, - ОСОБА_10 , який діє за попередньою змовою з заступником директора департаменту-начальником управління проектування Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради ОСОБА_5 разом з директором КП «Міські активи» ОСОБА_11 , у невстановлений в ході проведення досудового розслідування час та місці але не пізніше 13.09.2023, складено дефектні акти зазначених вище споруд цивільного захисту населення які були погоджені власним підписом заступника директора департаменту-начальником управління проектування Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради ОСОБА_5 та затверджені власним підписом директора комунального підприємства «Міські активи» Дніпровської міської ради ОСОБА_11 . Питання обладнання зазначених споруд гідроізоляцією та проведення саме капітального ремонту споруд цивільного захисту населення не вирішувалось. За результатами проведених обстежень та складених дефектних актів, на підставі листа Комунального підприємства «Міські активи» Дніпровської міської ради від 21.07.2023 № 942 про надання доручення на виконання Програми щодо сприяння територіальній обороні міста Дніпра на 2022-2026 роки, затвердженої рішенням міської ради від 23.02.2022 № 28/16 для забезпечення життєдіяльності населення і функціонування об?єктів міської інфраструктури на період воєнного стану, заступником директора департаменту-начальником управління проектування Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради ОСОБА_5 на керівника Департаменту капітального будівництва ДМР скеровано службові записки щодо надання доручення на укладання договору з поточного ремонту захисних споруд: №13186 розташована за адресою: АДРЕСА_2 ; №13027 розташована за адресою: АДРЕСА_2 ;

№13182 розташована за адресою: АДРЕСА_3 ;№ 13137а розташована за адресою: АДРЕСА_4 , та в подальшому, оголошено процедуру закупівлі та укладено договори на проведення поточного ремонту зазначених вище споруд цивільного захисту населення переможцем якої стало приватне підприємство «ДНЕПРОГОРСТРОЙ». В ході проведення вказаних ремонтних робіт, на адресу Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, надійшов лист від директора приватного підприємства «ДНЕПРОГОРСТРОЙ», зі змісту якого встановлено, що у зв`язку із суттєвими опадами у період з 24.11.2023 по 29.11.2023, сталось масштабне затікання у всіх приміщеннях захисної споруди цивільного захисту населення №13027, середнім шаром води 70 мм.. Факт підтоплення споруд цивільного захисту населення №13027, №13186, №13182, № 13137а також підтверджується проведеним оглядом приміщень вказаних споруд цивільного захисту після завершення ремонтних робіт за результатом яких було встановлено, що приміщення перебувають у вологому стані, на підлозі, стелі та стінах приміщень виступає вода, у зв`язку з чим конструкція будівлі та той об`єм робот, який був виконана в ході проведення поточного ремонту само-руйнується внаслідок дії вологи. За результатами судово будівельно-технічної експертизи №29-24 від 08 квітня 2024 року, за результатами якої було встановлено, що споруди цивільного захисту населення №13027, №13186, №13182, № 13137а не відповідають нормам - ДБН В.2.2-5:2023, а саме : п. 6.3 (Окремо розташовані захисні споруди та СПП відносно планувальної позначки землі проєктуються заглибленими або частково заглибленими (за умови забезпечення встановлених показників їх захисних властивостей). При виборі способу розміщення відносно планувальної позначки землі слід враховувати геологічні, гідрогеологічні та інші умови. Споруда заглиблена відносно позначки землі, гідрогеологічні вимоги не враховувались, приміщення підтоплено рідиною.) п. 6.7 (захисні споруди та СПП повинні бути захищені від можливого затоплення дощовими водами, а також іншими рідинами при руйнуванні ємностей, розташованих на поверхні землі або на вищих поверхах будівель або споруд. Споруда не захищена від затоплення, в приміщеннях спостерігаються мокрі плями, патьоки, вологи стіни, стелі, грибкові утворення) п. 7.1.1 (Проєктні рішення захисних споруд та СПП повинні забезпечувати доступність та безпеку МГН, у тому числі, з урахуванням мобільності осіб з інвалідністю різних категорій та їхньої чисельності, вхід має бути обладнаний відкидним або переносним пандусом. Споруда не захищена забезпечена засобами для мало мобільних груп населення) п. 7.1.3 (В приміщеннях захисних споруд та СПП повинні бути передбачені засоби безпеки, орієнтування, отримання інформації згідно. Системи візуальної навігації на стінах, повинні містити інформацію щодо призначень приміщень, необхідних шляхів руху. В захисних спорудах та СПП необхідно передбачити тактильну навігацію, у тому числі за допомогою тактильних інформаційних табличок, контрастного маркування на сходах, порогах, дверних отворах, а також звужених відносно ширини коридору, проходах тощо. Не становлено) п. 7.4 (Санітарно-гігієнічні приміщення. Не влаштовані, сантехприлади відсутні, мережа каналізації відсутня, біотуалети або будь які засоби для санітарно-гігієнічних приміщень відсутні) п.11.3.2 При відсутності у захисній споруді або СПП місткістю 20 осіб і менше водопроводу, необхiдно передбачати мiсця для розташування переносних ємностей (баків, резервуарів) для питної води з розрахунку 2 л/доб на одну особу, яка підлягає укриттю. Не влаштовані, запасів води не виявлено) п.11.4.1 (Каналізацію захисних споруд та СПП слід проєктувати прямоточною з виводом до об`єктової та/або міської системи каналізації з урахуванням вимог ДБН В.2.5-75 та ОСОБА_12 .2.5-64. За неможливості виконати прямоточну каналізацію вищезазначених споруд мають передбачатися локальні насосні станції водовідведення. Не влаштовані) п.15.1 Гідроізоляція повинна витримувати без розриву деформації конструкцій, які допускаються проєктом. Шви між елементами будівельних конструкцій необхідно заповнювати герметизуючими матеріалами з високою еластичністю та адгезією до основи, що забезпечують суцільність гідроізоляції при деформаціях та переміщеннях конструкцій будівлі. Не влаштовані, рідина просочується крізь зовнішні конструкції стель, стін та підлог) Таким чином, споруди цивільного захисту населення №13027, №13186, №13182, № 13137а не відповідають нормам ДБН В.2.2-5:2023 «Захисні споруди цивільного захисту» та не придатні для використання та находження людей тривалий час. Згідно ч. 3 ст. 7-2 Закону України «Про будівельні норми» будівлі і споруди у цілому та їх окремі частини повинні бути придатними для використання за призначенням з урахуванням, зокрема, безпеки для здоров`я людей, які задіяні протягом усього життєвого циклу споруди. При належному технічному обслуговуванні будівлі і споруди мають відповідати основним вимогам протягом їх економічно обґрунтованого строку експлуатації. Згідно ст. 11 Закону України «Про будівельні норми» застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для всіх суб`єктів містобудування. У разі якщо будівельні норми містять посилання на національні стандарти, що стосуються вимог до виготовлення містобудівної, проектної, науково-проектної та робочої документації, методів проектування, процесів виконання будівельних робіт, методів випробувань, конструктивних та інженерних систем, такі стандарти є обов`язковими до застосування. Крім того, Постановою Кабінету Міністрів України № 1883 від 19.08.2023 внесено зміни до Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, виключення таких споруд із фонду та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 № 138 та визначено, що об`єкти фонду захисних споруд мають стратегічне значення для забезпечення захисту населення. Також, за результатами акту обстеження складеного співробітниками Головного управління державної служби з надзвичайних ситуацій України в Дніпропетровській області від 08.02.2024 року, після проведення ремонтних робіт, виявлено, що споруди цивільного захисту населення все ще перебувають у підтопленому стані та не відповідають вимогам та нормам ДБН. Таким чином, ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді заступником директора департаменту-начальником управління проектування Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, достовірно знаючи про перелік питань визначених на об`єктах та необхідність проведення яких зазначено у дефектних актах не відповідають нормам та вимогам ДБН, у зв`язку із необхідністю проведення ремонтних робіт пов`язаних із гідроізоляцією споруд, у невстановлений в ході проведення досудового розслідування час та місці, але не пізніше 13.09.2023 погодив своїм підписом складені уповноваженою особою Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради ОСОБА_10 дефектні акти, без улаштування гідроізоляційного покриття, тим самим затвердив дефектний акт, про проведення поточного ремонту, оскільки фактично виконані на об`єктах споруд цивільного захисту населення АДРЕСА_6 ; АДРЕСА_7 ; №13137 по АДРЕСА_4 ; №13182 по АДРЕСА_3 роботи відносяться до капітального ремонту. Так як проведені (нова, або технічно модернізована) мережі електропостачання та вентиляції, улаштовані бетонні східці та виконана бетонна армована стяжка, що змінила показники по висоті приміщення. Отже, ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, діючи умисно, за попередньою змовою із начальником відділу проектування об`єктів з капітального ремонту управління проектування Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради ОСОБА_10 та директором КП «Міські активи» ОСОБА_11 , з метою одержання неправомірної вигоди для приватного підприємства «ДНЕПРОГОРСТРОЙ», використав своє службове становище всупереч інтересам служби, чим спричинив шкоду інтересам територіальної громади у вигляді сплачених із місцевого бюджету коштів у сумі 3 921 509,18 грн. задля проведення поточних ремонтів за результатами яких споруди цивільного захисту населення не відповідають вимогам для укривання людей протягом тривалого часу, що відповідно до примітки 4 статті 364 КК України, є тяжкими наслідками, оскільки вказана майнова шкода у 250 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян станом на 2023 рік. Таким чином, ОСОБА_13 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, за ознаками зловживання службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки громадським інтересам, вчинене за попередньою змовою групою осіб. 19.07.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, маючому вищу освіту, працюючому на посаді заступника директора департаменту-начальник управління проектування Департаменту капітального будівництва Дніпровської міської ради, зареєстрованому та фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому. Підозра відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України підтверджується та обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: повідомленням про вчинення кримінального правопорушення від 22.11.2023; матеріали виконання доручення прокурора УСБУ у Дніпропетровській області від 06.12.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 10.01.2024; договором про надання послуг № 19/09-4; договором про надання послуг №18/09-2; договором про надання послуг №18/09-1; договором про надання послуг № 19/09-5; відповідь КП «ДМБТІ» на запит прокурора від 28.02.2024; протоколами огляду місця подій від 13.02.2024; актом оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту сховища, протирадіаційного укриття від №13182; протоколами огляду місця подій від 23.02.2024; довідкою КП «Міські активи» ДМР; відповіді ОСОБА_11 на запит прокурора від 22.03.2024 №366; висновком експерта №29-24 від 08.04.2024; протоколом тимчасового доступу до речей та документів від 12.03.2024; актом про результати проведених заходів від 09.04.2024; відповідь КП «ДМБТІ» на запит прокурора від 28.02.2024; матеріали виконання доручення прокурора УСБУ у Дніпропетровській області від 18.07.2024; Повідомлення про підозру ОСОБА_11 від 19.07.2024; протоколом обшуку в порядку ст. 234 КПК України від 19.07.2024; іншими наявними в матеріалах доказами, зібраними під час проведення досудового розслідування. Крім того, із врахуванням критеріїв обґрунтованості підозри, викладені у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кавала проти Туреччини» (заява №28749/18) для того, щоб арешт за обґрунтованою підозрою був виправданий не потрібно, щоб поліція отримала достатньо доказів для пред`явлення обвинувачення або для арешту, або під час перебування заявника під вартою. Метою затримання є подальше розслідування кримінальної справи шляхом підтвердження або зняття підозр, які є підставою для затримання. Таким чином, факти, які викликають підозру, не повинні бути такого ж рівня, як ті, які необхідні для обґрунтування обвинувального вироку або навіть притягнення до відповідальності, що настає на наступному етапі процесу кримінального розслідування. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, які їй інкримінуються, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України. Аналізуючи зібрані докази, орган досудового розслідування приходить до висновку про наявність фактів та відомостей, які вказують на те, що саме ОСОБА_5 причетна до скоєння вищевказаного злочину. Також, проаналізувавши матеріали даного кримінального провадження, приходжу до висновку про доцільність обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так як матеріали кримінального провадження містять вагомі докази про вчинення останньою тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених у п. 1,3,4 ч. 1ст. 177 КПК України та в п. 2,4,5 ст.178 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, що підозрюваний ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п. 1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) Можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду: В ході проведення досудового розслідування встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі строком від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. В органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, підозрюваний ОСОБА_5 усвідомлює невідворотність покарання за вчинене нею кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності, буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006 передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких і передбачає покарання у виді позбавлення волі від трьох до семи років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. Досудове розслідування як процедура, пов`язана з притягненням особи до відповідальності, не є статичною, що обумовлює можливість непрогнозованої зміни поведінки такої особи, адже співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у перспективі робить цей ризик достатньо високим. Отже, оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, такі дії спрямовані на переховування останньої є цілком вірогідними в будь-який момент кримінального провадження. Крім того, внаслідок збройної агресії російської федерації проти України з 24.02.2022 враховуючи, що Дніпропетровська область значно наближена до кордонів територія яких, визначена статусом тимчасово окупованою територію, остання може покинути території Дніпропетровської області та України. Можливість незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні. Органом досудового розслідування із врахуванням того факту, що ОСОБА_5 відомі особисті дані та місце проживання свідка у даному кримінальному провадженні, а тому є всі підстава вважати, що існує обґрунтований ризик незаконного впливу як на свідків, з боку підозрюваного або його знайомих, підлеглих, з метою перешкоджання їх з`явлення, шляхом залякування, умовляння, пропонування неправомірної вигоди за надання неправдивих свідчень на свою користь, в тому числі знаходячись на свободі може інформувати та скеровувати дії та показання вказаних осіб. ОСОБА_5 інкримінується саме зловживання службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання неправомірної вигоди для іншої юридичної особи використання службовою особою службового становища всупереч інтересам служби, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам, вчинене за попередньою змовою групою осіб, що дає змогу незаконно впливати на вказаних осіб шляхом погроз та вмовлянь з метою схилення свідків до зміни показів або відмови від показів, що у свою чергу зашкодить вирішенню завдань кримінального судочинства, та перешкоджатиме ефективному, повному, всебічному та неупередженому розслідуванню. Аналогічним чином ОСОБА_5 зможе впливати і на інших на цей час недопитаних у кримінальному провадженні свідків, відомості стосовно яких в порядку ст. 222 КПК України не підлягають розголошенню. Ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. За таких обставин заборона спілкуватися з певними визначеними особами як наслідок встановлення ймовірного впливу на них - це об`єктивна необхідність забезпечення недоторканості показань інших учасників кримінального провадження, які мають доказову цінність. Крім того не будучи обмеженим у вільному доступі до інших осіб, підозрюваний може здійснювати на них вплив з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі. Можливість перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Вказаним ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваної, приходжу до обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи, спрямованих як на уникнення відповідальності, так і на певні вчинки, які будуть підставою для затягування до вчинення певних процесуальних дій процесуальних дій так і судового розгляду. ОСОБА_5 з метою перешкоджання досудовому розслідуванню також зможе підшуковувати осіб, які на дадуть вигідні для неї показання. У тому числі, ОСОБА_5 з використанням свого службового становища, може підробити або знищити документи, які мають суттєве значення для повного, об`єктивного та неупередженого розслідування кримінального провадження. Крім того, враховуючи що суворість призначеного покарання є суттєвим елементом при оцінюванні повторного вчинення злочину, а тому у досудового розслідування є неспростовні підстави вважати, що у разі застосування більш м`яких запобіжних заходів, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, експертів та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Враховуючи сукупність вищевикладених обставин, суспільну небезпеку в діях підозрюваного, приходжу до висновку, що в разі застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо підозрюваного ОСОБА_5 таких як: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, існує реальна загроза переховування йоговід органів досудового розслідування та суду; незаконний вплив на свідків, експертів, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, не призведуть до забезпечення нормальної поведінки підозрюваного та виконанню процесуальних рішень у кримінальному провадженні. Вказані ризики, передбачені ст. 177 КПК України, є обґрунтованими, а враховуючи те, що такі запобіжні заходи як: - особисте зобов`язання; - застава; - домашній арешт; не зможуть зашкодити підозрюваному уникнути від органу досудового розслідування, оскільки базуються лише на суб`єктивному відношенні підозрюваної до необхідності виконання покладених на неї обов`язків, а - особиста порука не може бути застосована до ОСОБА_5 з урахуванням відсутності осіб, які заслуговують на довіру. Так, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину. Таким чином, відповідно до вказаної рекомендації, важливим критерієм, орієнтуючись на який слід застосовувати вид запобіжного заходу, повинна бути санкція за вчинений злочин. Тобто, чим більш сувора санкція передбачена за злочин, тим більш суворий запобіжний захід повинен бути обраний щодо підозрюваного. Вивченням особи підозрюваного на даний час встановлено, що він працездатний, тяжкими захворюваннями не страждає. Даних, які б вказували на неможливість застосування до ОСОБА_5 вказаного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено. Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кримінальним процесуальним кодексом України. Згідно вимог п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо підозрюваного у вчинені тяжкого злочину визначається в межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно. Враховуючи вищевикладене, а також те, що застава в межах п.3 ч. 5 ст. 182 КПК України, у розмірі спричинених збитків, що становить 3 921 509,18 грн, враховуючи, майновий стан підозрюваного, отриману ним заробітну плату, свідчить про те, що ОСОБА_5 має можливість сплатити посильний для неї розмір застави, із врахуванням його майнового стану. Враховуючи викладене, слідчий звертається до суду зданим клопотанням.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у клопотанні.

В судовому засіданні підозрюваний та його захисники заперечували щодо клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили у задоволені клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 відмовити та взагалі не обирати відносно підозрюваного будь-якого запобіжного заходу оскільки обґрунтованість підозри не доведено та ризики не встановлені.

Ознайомившись з наданими матеріалами клопотання та кримінального провадження, заслухавши думку сторін, слідчий суддя приходить до наступного.

Подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про достатність підстав вважати обґрунтованою підозру у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Прокурором доведено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, підозрюваний, намагаючись уникнути покарання може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженю іншим чином. Разом з цим, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, має постійне місце проживання в м.Дніпро.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, а також особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено, що застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, передбаченим п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, тому клопотання прокурора про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає. При цьому, суд вважає можливим, застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби, в межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0000186, з покладанням певних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, що наразі буде достатнім запобіжним заходом, який забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання визначеним ризикам, і в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 183-187, 193-194,196-197, 205, 309-310, 369-372, 392-393, 395 КПК України, суд,-

постановив:

У задоволені клопотання слідчого слідчого відділення відділення поліції №6 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Західної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000186 від 27.11.2023 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 , в межах строку досудового розслідування кримінального провадження №0000186, тобто до 16 вересня 2024 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, до 16.09.2024 року:

- в період часу з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. не залишати без дозволу слідчого, прокурора або суду місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за винятком необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та переміщення до найближчого укриття на час дії сигналу «Повітряна тривога».

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи слідчого суддю, суд про зміну місця свого проживання;

- здати за наявності на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло де він проживає, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1