УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 жовтня 2024 року м. Запоріжжя
ВСТАНОВИВ:
11.10.2024 в період часу з 16.00 години до 16.30 години слідчим СВ ВП № 4 Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 проведено огляд речей, які добровільно для огляду надав ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було вилучено:
- кофту флісову чоловічу;
- футболку чоловічу;
Вищевказане визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, про що 11.10.2024 винесено відповідну постанову.
Вилучені під час проведення огляду предмету кофта флісова чоловіча, футболка чоловіча, штани тактичні, є тимчасово вилученим майном.
Слідчий клопотання підтримує, просить його задовольнити.
ОСОБА_6 подав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечує.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.
11.10.2024 в період часу з 16.00 години до 16.30 години слідчим СВ ВП № 4 Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 проведено огляд речей, які добровільно для огляду надав ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого було вилучено:
- кофту флісову чоловічу;
- футболку чоловічу;
Постановою слідчого від 11.10.2024 вищевказане визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно вимог ч. 5 ст. 173 КПК України, в ухвалі про арешт майна має бути зазначено: а) перелік майна, яке підлягає арешту; б) підстави застосування арешту; в) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі; г) заборону розпоряджатися або користуватися майном у разі її передбачення та вказівку на таке майно; д) порядок виконання ухвали.
Внесене клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
З огляду на викладене вказане у клопотанні майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та ч. 2 ст. 167 КПК України, а не накладення арешту може призвести до його відчуження, знищення, псування, крім того необхідне для проведення необхідних експертиз, тому з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, збереження речових доказів, слідчий суддя прийшов до висновку, про наявність достатніх підстав для арешту майна.
Враховуючи правову підставу для арешту майна, а саме необхідність його збереження як речового доказу, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на майно вилучене в ході огляду предмету за адресою: АДРЕСА_2 , з забороною його відчуження та розпорядження.
На підставі викладеного та керуючись статтями 22, 98, 107, 167, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ ВП № 4 Пологівського РВП ГУНП в Запорізькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.
Накласти арештз метою збереження речових доказів на тимчасово вилучене майно під час огляду предмету, за адресою: АДРЕСА_2 , з забороною його відчуження та розпорядження, а саме:
- кофту флісову чоловічу;
- футболку чоловічу;
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня її оголошення; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1