У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 листопада 2024 року Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Черкаси кримінальне провадження №0000006 від 04.01.2024р. про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.402 КК України, -

в с т а н о в и в :

Судом встановлено, що строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого закінчується 23.11.2024р.

У судовому засіданні прокурор заявив усне клопотання про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого, мотивуючи тим, що на даний час ризики, що передбачені п.п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України хоча і зменшились, однак повністю не зникли та виправдовують тримання обвинуваченого під вартою, так як обвинувачений підозрюється у вчиненні тяжкого умисного злочину, за який передбачено покарання до 10р. позбавлення волі, підозра є обгрунтованою; обвинувачений може вчиняти нові умисні злочини, переховуватись від суду, тому є обгрунтовані підстави для продовження строку тримання під вартою на 60 днів.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 (який приймав участь в режимі відеоконференції з власних засобів зв`язку) заперечили щодо клопотання прокурора, вважаючи що відсутні підстави для продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просили суд змінити запобіжний захід з тримання під вартою на інший більш м`який запобіжний захід, мотивуючи тим, що ОСОБА_4 є віруючою людиною. Обвинувачений одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей. Вказали, що будь-яких ризиків, що вказані в ч.1 ст.177 КПК України не існує, вказані ризики є лише припущенням прокурора, свідки по справі допитані. Обвинувачений є несудимим, бажає зустрітись із керівництвом 15-го мобільного прикордонного загону для вирішення питання повернення на військову службу, тому є достатні підстави для зміни запобіжного заходу на більш м`який запобіжний захід.

При вирішенні питання щодо запобіжного заходу відносно обвинуваченого, суд вважає наступне.

Згідно положень ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Заслухавши думку учасників процесу, враховуючи обставини, що вказані в ст.ст.177,178 КПК України, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого злочину, який є тяжким, враховуючи наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, зокрема, буде продовжувати злочинну діяльність, буде переховуватись від суду; ризики, які були наявні при застосуванні даного виду запобіжного заходу обвинуваченому хоча і зменшились, однак повністю не відпали.

Так, ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України обгрунтовується тим, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи свою вину за вчинення тяжкого злочину та невідворотність і суворість можливого покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, може ухилитись від суду.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України обгрунтовується тим, що ОСОБА_4 є військовослужбовцем, тому у разі незастосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення, зокрема пов`язані з проходженням військової служби, а також може бути передислокований разом з частиною до іншого місця служби з урахуванням воєнного стану в Україні, що унеможливить виконання ним покладених на нього обов`язків у кримінальному провадженні та порушить принципи, визначені ст.2 КПК України та розумні строки судового розгляду.

Суд також враховує характеризуючі матеріали щодо обвинуваченого, а саме, що обвинувачений в силу ст.89 КК України не судимий, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, має матір, яка є пенсіонером.

Також, суд враховує, що згідно ч.8 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 КПК України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Тому, з урахуванням вказаних вимог закону, обставин, ризиків в сукупності, суд вважає запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого на даний час доцільним та необхідним. Підстав для зміни запобіжного заходу суд не вбачає. Суд вважає доводи прокурора обгрунтованими, а доводи сторони захисту недоведеними і безпідставними.

Що стосується питання про можливість повернення обвинуваченого до 15-го мобільного прикордонного загону Державної прикордонної служби для подальшого проходження військової служби, що зазначалось стороною захисту, суд вважає, що у разі задоволення такого клопотання це створить перешкоди у своєчасному та належному розгляді даного кримінального провадження, пов`язані з неможливістю прибуття обвинуваченого у судові засідання по справі у зв`язку з проходженням військової служби, зміною дислокації мобільного прикордонного загону, тощо.

Щодо можливості укладення угоди про визнання винуватості між прокурором і обвинуваченим, про що зазначив захисник, суд вважає, що дане питання стосується права прокурора та обвинуваченого за наявності підстав для цього, у сторін було достатньо часу для вирішення даного питання і у разі подання до суду відповідної угоди суд розгляне питання щодо угоди відповідно до положень КПК України.

У зв`язку з цим, підстав для зміни обвинуваченому запобіжного заходу на більш м`який на даний час немає, в силу закону, тому суд вважає необхідним продовжити дію вказаного запобіжного заходу на 60 діб та відмовити у задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу на більш м`який запобіжний захід.

Згідно ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 ККУ.

Враховуючи, що запобіжний захід відносно обвинуваченого був обраний судом без визначення застави, тому суд при продовженні даного запобіжного заходу також не визначає розміру застави. Суд не вбачає підстав визначати обвинуваченому розмір застави у зв`язку з відсутністю обгрунтованих підстав для цього.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.27, 178, 183, 193-197, 331 КПК України, суд, -

у х в а л и в :

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 діб до 19 січня 2025 року включно, без визначення розміру застави.

Відмовити у задоволенні клопотання обвинуваченого та його захисника про зміну запобіжного заходу на більш м`який запобіжний захід.

Ухвалу направити прокурору Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону для контролю та начальнику ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала підлягає до негайного виконання відповідно до ст.205 КПК України, однак може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду у порядку та строки, передбачені діючим законодавством.

Суддя: ОСОБА_1