№ провадження 1-кп/646/1178/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.10.2024 м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

представника потерпілої ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі судових засідань в м. Харкові обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000969 від 17.08.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, -

встановив:

Під час судового засідання прокурором Харківської обласної прокуратуриподано клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 .

В обґрунтування поданого клопотання прокурор посилався на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення й те, що наразі існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначає, що більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки, перебуваючи на волі, ОСОБА_4 може переховуватись від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні. Менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченої, не зможуть забезпечити виконання покладених на неї процесуальних обов`язків.

В підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченої частково заперечував проти клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, просив визначити розмір застави.

Обвинувачена підтримала позицію захисника, зазначила, що вину у скоєному визнає. Вказала, що співпрацювала зі слідством, не затягувала процесуальний час, має намір відшкодувати шкоду, зобов`язується прибувати вчасно за викликами суду.

Потерпіла ОСОБА_6 та представник потерпілої ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 заперечували проти визначення застави обвинуваченій.

Суд, дослідивши наявні матеріали, заслухавши думку осіб, які беруть участь у розгляді кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою та підставами застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, встановленим в ході досудового слідства.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів, строк покарання за санкцією вказаних злочинів передбачає позбавлення волі строком до 10 років, відповідно.

При вирішенні клопотання прокурора суд враховує існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що обвинувачена ОСОБА_4 перебуваючи на свободі може: незаконно впливати на свідків, у цьому кримінальному провадженні, оскільки наразі ще не розпочався судовий розгляд, свідки обвинувачення ще не допитані, що не виключає можливості обвинуваченої їх схилити до зміни раніше наданих показів.

Існування ризику переховування від органу досудового розслідування чи суду, належним чином стороною обвинувачення не обґрунтовано, оскільки обвинувачена співпрацювала з органом досудового розслідування, з`являлась на виклики слідчого, раніше не судима, наразі доставлена до суду із слідчого ізолятора.

Оцінюючи в сукупності обставини, які визначені ст. 178 КПК України, судом враховується: 1) вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою злочину, передбаченогоч. 3 ст. 286-1 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів, строк покарання за санкцією якого передбачає позбавлення волі строком до 10 років відповідно; 2) тяжкості покарання, що загрожує їй у разі визнання винуватою у вчиненні злочину, оскільки санкція ч. 3 ст. 286-1 КК Українипередбачає кримінальне покарання у вигляді позбавлення волі строком до 10 років; 3) вік та стан здоров`я обвинуваченої ОСОБА_4 , яка не має тяжких хронічних захворювань або інвалідності; 4) дані про особу обвинуваченої, яка не заміжня, непрацездатних та неповнолітніх осіб на утриманні не має, не працює, раніше не судима, тому з метою забезпечення виконання обвинуваченою ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків, суд приходить до висновку про необхідність продовження щодо неї запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Судовим розглядом встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.08.2024 стосовно підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 14.10.2024, без визначенням розміру застави. Під час розгляду питання про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчим суддею встановлено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України

Разом з тим, судом встановлено, що стороною обвинувачення, на час розгляду питання про продовження означеного запобіжного заходу, доведено існування лише одного ризику, а саме існування вірогідності впливу на свідків, потерпілих, а стороною захисту доведено, що обвинувачена не має наміру вчиняти будь-які дії для перешкоджання кримінальному провадженню.

Суд вважає необхідним зазначити, що у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для застосування запобіжного заходу, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винуватою, та вірогідність незаконного впливу на свідків, потерпілих, свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що наведені прокурором у судовому засіданні підстави продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є належним чином обґрунтовані та мотивовані.

Згідно положень ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Задовольняючи клопотання про продовження строку тримання під вартою стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 суд відповідно до положень ст.ст. 182, 183 КПК України, враховуючи матеріальне становище обвинуваченої, тяжкість вчиненого злочину, вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 34 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн. х 34 = 102 952,00 грн.), оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання обвинуваченою покладених на неї обов`язків.

Також, застосовуючи стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у виді застави, суд вважає за необхідне покласти на неї обов`язки, передбачені п. 1, п.2, п.3, п. 4 ст. 194 КПК України та для запобігання ризику впливу на свідків, потерпілих, в разі сплати обвинуваченою застави покласти на неї обов`язки, передбачені 194 КПК України, а саме: не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду; прибувати за першою вимогою на виклики до прокурора та суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; утримуватися від спілкування із свідками, потерпілими у кримінальному провадження №0000969 від 17.08.2024.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України обвинувачена ОСОБА_4 звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної судом у наявній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця під вартою в якому вона перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останньої під вартою.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 314, 315, 316 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, тобто до 12 грудня 2024 року включно.

Визначити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 розмір застави, як запобіжного заходу достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 34 (тридцяти чотирьох) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 102 952 (сто дві тисячі дев`ятсот п`ятдесят дві) гривні 00 копійок.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному у наявній ухвалі протягом її дії для зарахування заставної суми у національній грошовій одиниці на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Харківській області.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 разі внесення застави наступні обов`язки:

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;

- прибувати за першою вимогою на виклики до прокурора та суду;

- повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із свідками, потерпілими у кримінальному провадження №0000969 від 17.08.2024.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 12 грудня 2024 року.

Оригінал документу, у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 -під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачена зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться до суду, без поважних причин та не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченоюяка тримається під вартою, в той же строк з моменту вручення їй копії наявної ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду якщо її не буде скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду в частині продовження строку тримання під вартою зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Суддя: ОСОБА_1