Справа № 953/1503/24
н/п 1-кс/953/7961/24
"29" жовтня 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
при секретарі - ОСОБА_2 ,
28.10.2024 о 09:38 год. на адресу Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання про накладення арешту на майно, що було виявлено та вилучено 21.10.2024, в ході проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , у домоволодінні з надвірними будівлями що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: Мобільний телефон «Sigma mobile» в корпусі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 без сім карток; Мобільний телефон марки «Redmi 12» в корпусі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_3 , imei 2: НОМЕР_4 , s/n: НОМЕР_5 з сім картою НОМЕР_6 ; Мобільний телефон «Samsung A05» в корпусі темно синього кольору, imei 1: НОМЕР_7 , imei 2: НОМЕР_8 , s/n: НОМЕР_9 ; Системний блок «Lenovo» в корпусі чорного кольору s/n: НОМЕР_10 , m/t-m: 7705-7kg. 2. Місцем зберігання арештованого майна просить визначити слідчий відділ УСБУ в Харківській області.
Досудовим розслідуванням встановлено громадянина України ОСОБА_4 , який в період тимчасової окупації Харківської області, перебуваючи на території м. Куп`янськ, добровільно зайняв посаду начальника дільниці ВП «Куп`янська дистанція сигналізації та зв`язку» т.зв. «государственного предприятия «Купянская железная дорога» (КЖД), створеного окупаційною владою та на виконання завдань представників військових формувань російської федерації і в їх присутності, добровільно, користуючись спеціальними знаннями та навичками у сфері налагодження зв`язку, здійснював підключення і забезпечення функціонування телефонного зв`язку на об`єктах дислокації (розміщення) представників військових формувань російської федерації.
21.10.2024, на підставі відповідної ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова, слідчим СВ Управління проведено обшук за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 , у домоволодінні з надвірними будівлями що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за результатом чого було виявлено та вилучено: 1) Мобільний телефон «Sigma mobile» в корпусі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 без сім карток; 2) Мобільний телефон марки «Redmi 12» в корпусі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_3 , imei 2: НОМЕР_4 , s/n: НОМЕР_5 з сім картою НОМЕР_6 ; 3) Мобільний телефон «Samsung A05» в корпусі темно синього кольору, imei 1: НОМЕР_7 , imei 2: НОМЕР_8 , s/n: НОМЕР_9 ; 4) Системний блок «Lenovo» в корпусі чорного кольору s/n: НОМЕР_10 , m/t-m: 7705-7kg.
21.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.
21.10.2024 о 15 год. 13 хв., в порядку ст. ст. 208, 615 КПК України, ОСОБА_4 був фактично затриманий слідчим у м. Харків за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.
21.10.2024 вказану техніку визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.
Вказана техніка, що була виявлена в ході проведення даного обшуку відповідає критеріям ст. 98 КПК України та може свідчити про причетність ОСОБА_4 , а також інших осіб до вчинення вищевказаного злочину.
Таким чином, на підставі вищезазначеного можна дійти висновку, що вказані предмети відповідають критеріям, зазначеним у ч.3 ст.170 КПК України.
Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказані предмети у органу досудового розслідування виникла необхідність накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.
Прокурор ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином та своєчасно, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання просив задовольнити.
Слідчий ОСОБА_6 на адресу суду надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, та клопотання просив задовольнити.
Власники майна в судове засідання не з`явились, повідомлені належним чином, від слідчого надійшли заяви від власників майна про розгляд клопотання за їх відсутності, та просили ухвалити рішення на розсуд суду.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими прокурор обґрунтовує клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, з наступних підстав.
21.10.2024 на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 17.10.2024 слідчим було проведено обшук, та вилучено майно, яке зазначене в протоколі обшуку, та в прохальній частині клопотання про арешт майна.
21.10.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.
21.10.2024 о 15 год. 13 хв., в порядку ст. ст. 208, 615 КПК України, ОСОБА_4 був фактично затриманий слідчим у м. Харків за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 111-1 КК України.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.
В зв`язку з вищевикладеним, слідчим було підготовлено клопотання про арешт майна, яке 22.10.2024 направлено на адресу Київського р/с м. Харкова для подальшого розгляду, однак ухвалою слідчого судді від 24.10.2024 клопотання було повернуто прокурору, та встановлено строк в 72 год. для усунення недоліків, яка була отримана слідчим 25.10.2024 о 17 од. 00 хв. Після усунення недоліків прокурором повторно 28.10.2024 о 09:38 год. спрямовано клопотання про арешт майна.
Таким чином, згідно зі ч. 3 ст. 172 КПК України, передбачений законом строк в сімдесят дві години для усунення недоліків прокурором не порушено.
Відповідно до положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину… Завданням арешту майна є запобігання можливості приховування, знищення, використання, перетворення, пресування та відчуження майна. З метою забезпечення схоронності речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.
При тому, ст. 98 КПК України визначає, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу).
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вказане в клопотанні майно, оскільки прокурор довів наявність достатніх підстав вважати, що вказане майно є речовим доказом та зберегло на собі сліди вчинення кримінального правопорушення-злочину, що не позбавляє в подальшому власника майна звернутись у порядку встановленому КПК України з клопотанням про скасування арешту на майно.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі майна, яке є речовим доказом та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Однією із загальних засад кримінального провадження, визначених п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України, є розумність строків. Відповідно до ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.
Разом з цим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку здійснюється шляхом зняття копії інформації, що міститься в таких електронних інформаційних системах або їх частинах, мобільних терміналах систем зв`язку, без їх вилучення.
Відповідно до абз. 2, 3, 4 ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку для вивчення фізичних властивостей, які мають значення для кримінального провадження, здійснюється лише у разі, якщо вони безпосередньо зазначені в ухвалі суду.
Забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
У разі необхідності слідчий чи прокурор здійснює копіювання інформації, що міститься в інформаційних (автоматизованих) системах, телекомунікаційних системах, інформаційно-телекомунікаційних системах, їх невід`ємних частинах. Копіювання такої інформації здійснюється із залученням спеціаліста.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170 173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Накласти арешт на майно, що було вилучено 21.10.2024 в ході проведення обшуку за місцем фактичного проживання ОСОБА_4 у домоволодінні з надвірними будівлями що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон «Sigma mobile» в корпусі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_1 , imei 2: НОМЕР_2 без сім карток; мобільний телефон марки «Redmi 12» в корпусі чорного кольору, imei 1: НОМЕР_3 , imei 2: НОМЕР_4 , s/n: НОМЕР_5 з сім картою НОМЕР_6 ; мобільний телефон «Samsung A05» в корпусі темно синього кольору, imei 1: НОМЕР_7 , imei 2: НОМЕР_8 , s/n: НОМЕР_9 ; системний блок «Lenovo» в корпусі чорного кольору s/n: НОМЕР_10 , m/t-m: НОМЕР_11 , до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.
Місцем зберігання арештованого майна визначити слідчий відділ УСБУ в Харківській області.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а особами які не були присутні при проголошенні ухвали в той же строк з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя - ОСОБА_7