У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2024 року слідчий суддя Октябрського районного суду м. Полтави

ОСОБА_1

розглянувши в м. Полтава скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність старшого слідчого -криміналіста Першого слідчого відділу ( з дислокацією у м. Полтаві ) ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві ОСОБА_3 стосовно невнесення відомостей до ЄРДР по заяві від 29.07.2024 р. , поновлення строку на оскарження бездіяльності ,

Встановив:

ОСОБА_2 02.10.2024 р. звернулася до суду із вказаною скаргою.

В скарзі зазначає те, що29.07.2024 року вона на адресу ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві направила заяву про злочин.

Листом слідчого Першого слідчого відділу ( з дислокацією у м. Полтаві ) ТУ ДБР у м. Полтаві ОСОБА_4 у реєстрації повідомлення про кримінальне правопорушення у ЄРДР було відмовлено.

З таким рішенням ОСОБА_2 не згодна , що і стало підставою звернення до суду із данною скаргою.

Прохала поновити пропущений строк звернення до суду із данною скаргою, оскільки відповідь отримала 27.09.2024 р.

Зобов`язати Перший слідчий відділ ( з дислокацією у місті Полтаві ) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР по заяві від 29.07.2024 р.

Дослідивши матеріали скарги слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

У відповідності до вимог п.3 ч. 2 ст. 304 КПК скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді рішення слідчого має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Необхідно звернути увагу, що у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України", Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національнихсудів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження. У кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Зокрема, підповажними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. При цьому особа, яка бажає подати скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право. Тобто окрім принципу правової визначеності важливим також є і принцип добросовісності, як загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність можерозглядатися як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Хоча ст. 117 КПК України містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, у тому числі й строку на оскарження рішення слідчого, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) в межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.

Заявник зазначає, що відповідь на свою заяву від 29.07.2024 р. отримала 27.09.2024 р.

З наданих матеріалів вбачається, що заявником не наведено поважності причин пропуску строку звернення до суду із данною скаргою протягом 10 діб.

Законодавцем передбачено відрахування 10 денного строку з моменту вчинення бездіяльності , а не отримання відповіді. Тобто строк потрібно відраховувати з моменту невнесення відомостей до ЄРДР протягом 24 годи з моменту звернення.

Розглядаючи питання поважності пропуску строків звернення зі скаргою, слідчий суддя виходить з того, що поновлення пропущеного строку в данному випадку буде не лише порушенням принципу правової визначеності, а й принципу добросовістності виходячи з такого.

Із системного аналізу норм КПК слідує, що під поважними причинами пропуску звернення до суду слід розуміти лише ті обставини, які не залежали відволі особи і об`єктивно перешкоджали чи унеможливлювали своєчасне звернення особи до суду у встановлений КПК строк.

Підстави пропуску строку на оскарження можуть бути визнанні поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання скарги, проте такого слідчим суддею не встановлено.

Оскільки скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою статті 304 КПК України, і слідчий суддя за заявою особи не знайшов підстав для його поновлення в порядку ст. 117 КПК України, то необхідно на підставі п.3 ч. 2 ст. 304 КПК України повернути скаргу скаржнику.

Керуючись ст. ст. 117,303, 304,307 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність старшого слідчого -криміналіста Першого слідчого відділу ( з дислокацією у м. Полтаві ) ТУ ДБР розташованого у м. Полтаві ОСОБА_3 стосовно невнесення відомостей до ЄРДР по заяві від 29.07.2024 р. , поновлення строку на оскарження бездіяльності повернути скаржнику.

Ухвала про повернення скарги або відмову у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти діб.

Слідчий суддя : ОСОБА_1