Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
смт. Романів 30 вересня 2024 року
Слідчий суддя Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 та підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 Кримінального кодексу України (далі КК України) ОСОБА_6 , -
Старший слідчий СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Чуднівського районного суду Житомирської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України ОСОБА_8 .
Відповідно до ухвали колегії суддів Житомирського апеляційного суду від 19 вересня 2024 року зазначене клопотання направлено для розгляду до Романівського районного суду Житомирської області і 27 вересня 2024 року здійснено його автоматизований розподіл в порядку, визначеному статтею 35 КПК України.
В клопотанні слідчий посилається на існування передбачених статтею 177 КПК України ризиків: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на потерпілу та/або свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
В судовому засіданні прокурор та слідчий просили задовольнити клопотання.
Захисник заперечив проти задоволення клопотання, посилаючись на недоведеність існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Підозрюваний просив обрати щодо нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та надати можливість продовжити неофіційно працювати.
ОСОБА_6 , стверджує, що від органу досудового розслідування не переховувався і переховуватись не буде.
Причетність до вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 підтвердив, при цьому вказав, що в той день із співмешканкою ОСОБА_9 разом вживали алкогольні напої, потім через конфлікт наніс тілесні ушкодження, домедичну допомогу їй не надавав за медичної допомогою для неї не звертався, так як вважав, що наслідком такого стану потерпілої, було її алкогольне сп`яніння.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
06 вересня 2024 року в ході проведення досудового розслідування кримінального провадження, відповідно до статей 42, 276, 277, 278 КПК України, ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною 2 статті 121 КК України.
Згідно з матеріалами кримінального провадження та клопотання, 03 вересня 2024 року близько 15 год. 30 хв., на території пасовища, що розташовується на околиці с. Булдичів Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_6 вирішив на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин спричинити тілесні ушкодження своїй співмешканці ОСОБА_9 .
В цей день, час та місці, ОСОБА_6 реалізуючи свій злочинний умисел, наблизився до ОСОБА_9 та умисно обома руками, наніс не менше чотирнадцяти ударів кулаками в область голови та не менше п`ятнадцяти ударів по верхній частині грудної клітини. Після цього, ОСОБА_6 продовжуючи свої злочинні дії, спрямовані на спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_9 , наніс ще не менше двох ударів правою ногою в область тулуба.
Внаслідок вищевказаних дій ОСОБА_6 , ОСОБА_9 спричинені численні тілесні ушкодження та встановлено наступний судово-медичний діагноз: закрито черепно-мозкова травма: крововиливу в м`які тканини голови, крововиливи під тверду та м`яку мозкові оболонки, в шлуночки головного мозку, набряк головного мозку, вказані тілесні ушкодження відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, за ознакою небезпеки для життя в момент їх заподіяння, і знаходяться в прямому причинному зв`язку зі смертю останньої.
Дії ОСОБА_6 кваліфіковано як кримінальне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 121 КК України умисне спричинення тяжких тілесних ушкоджень, що спричинило смерть ОСОБА_9 .
Згідно із статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, підтверджується його поясненнями при розгляді клопотання та долученими стороною обвинувачення копіями матеріалів кримінального провадження.
Не вирішуючи питання про доведеність вини ОСОБА_6 на цій стадії кримінального провадження, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих слідчому судді матеріалах, з урахуванням позиції сторін кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав стверджувати про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин та обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України.
У відповідності до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, що повністю узгоджується із санкцією частини 2 статті 121 КК України.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є достатньо високим.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження у клопотанні слідчого та наголошення прокурором в судовому засіданні про те, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні, зокрема, шляхом умовлянь змінити показання чи погроз з цією метою.
Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано всіх осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.
Тому, з метою нівелювання таких ризиків, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
При обранні запобіжного заходу враховуються обставини, визначені в статті 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про причетність підозрюваного до вчинення кримінального правопорушення, визнання ОСОБА_6 причетності до вчинення правопорушення, наслідки кримінального правопорушення у виді смерті потерпілої ОСОБА_9 , тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим, соціальні зв`язки підозрюваного, який ніде не працює та посередньо характеризується за місцем проживання, вік (є особою працездатного віку), майновий та сімейний стан (офіційно не був неодружений, дітей на утриманні не мав).
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.
Відповідно до частини 3 статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
З огляду на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину, який пов`язаний із позбавленням життя людини, слідчий суддя на підставі пункту 2 частини 4 статті 183 КПК України при обранні запобіжного заходу підозрюваному розмір застави не визначає.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування.
Керуючись статтями 177, 178, 183, 196, 197, 205, 369-372 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого частиною 2 статті 121 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 05 листопада 2024 року включно, без визначення застави.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення, тому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слід взяти під варту із зали суду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1