Єдиний унікальний номер судової справи 678/1092/24
Номер провадження №1-кп-678-113/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року селище Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого-судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 червня 2024 року за №0000196, про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Голосків, Летичівського району Хмельницької області, проживаючий АДРЕСА_1 , громадянин України, в силу ст. 89 КК України не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

встановив:

25 липня 2024 року до Летичівського районного суду Хмельницької області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 червня 2024 року за №0000196, про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про відкладання судового засідання у в`язку із неявкою потерпілої та про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Обвинувачений не заперечує щодо задоволення клопотань прокурора.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали, додані до клопотання, суддя приходить до наступних висновків.

Щодо застосування запобіжного заходу.

Як зазначено у ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

В силу ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, обмеження прав особи може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно обвинуваченого суддя враховує вимоги п. 3 і п.4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно ч.ч. 1, 2, ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

28 червня 2024 року слідчим суддею Летичівського районного суду Хмельницької області ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту з покладенням відповідних обов`язків. Строк дії ухвали - до 25 серпня 2024 року включно.

25 липня 2024 року до Летичівського районного суду надійшов обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_4 .

Судом враховується, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні під час дії воєнного стану тяжкого кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 186 КК України за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, усвідомлює тяжкість висунутого обвинувачення, а також те, що йому загрожує покарання у виді позбавлення волі та його реальне відбування у місцях позбавлення волі, що дає обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений переховуватиметься від суду з метою уникнення відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, зокрема, маючи для цього всі можливості, зможе виїхати на непідконтрольні Україні на даний час території (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Існує також обґрунтований ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, адже обвинувачений ознайомлений із матеріалами кримінального провадження, які містять анкетні дані, адреси проживання свідків, потерпілого, які надали показання, які мають доказове значення у вказаному кримінальному провадженні, та вказані обставини дають підстави вважати, що обвинувачений може незаконно впливати на вказану категорію осіб, з метою зміни чи відмови від наданих показів. У відповідності до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію кримінального провадження, наявний реальний ризик, що обвинувачений у разі не продовження запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані.

Суддя погоджується із доводами прокурора, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК, адже не маючи засобів для існування, може спрямовувати свої дії на вчинення нових, кримінальних правопорушень.

Враховуючи наведені ризики, усі визначені ст.178 КПК України обставини, суд вважає, що забезпечити виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків зможе запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту із покладенням передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків.

Щодо відкладення судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 314 КПК України, підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 325 КПК України, якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

Згідно з Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум з 01 січня 2024 року на одну особу працездатного віку в розрахунку на місяць становить 3028 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 138 КПК України, поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Тобто, даною нормою визначено вичерпний перелік поважних причин неприбуття особи на виклик до суду.

Враховуючи, що потерпіла ОСОБА_5 за судовим викликом не з`явилася у підготовче судове засідання, про причини неявки суд не повідомила, при цьому її показання має значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, у зв`язку із чим слухання справи відкладено на іншу дату, що призводить до затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне застосувати до неї грошове стягнення.

Перевіривши надані матеріали, вислухавши думку учасників процесу, керуючись ст. ст. 177-178, 315 КПК України суд, -

постановив:

Підготовче судове засідання відкласти на 14 год. 00 хв. 29 серпня 2024 року.

Накласти на потерпілу ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителька АДРЕСА_2 грошове стягнення в розмірі 1 (одного) прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3 028 (три тисячі двадцять вісім) гривень.

Копію ухвали для виконання в частині накладення грошового стягнення направити у Летичівський відділ державної виконавчої служби у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального Міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Київ) (вул. Савіцького Юрія, 14, селище Летичів, Хмельницького району Хмельницької області, 31500).

Копію ухвали для відома надіслати потерпілій ОСОБА_5 .

Особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

Клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту терміном на два місяці.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

1) прибувати до прокурора та суду за першим викликом;

2) не відлучатися за межі Хмельницької області без дозволу прокурора чи суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи роботи;

4) заборонити відвідування з метою розпивання спиртних напоїв, місця громадського харчування (кафе, бари, ресторани) на території Хмельницької області;

5) не залишати цілодобово місце свого проживання - АДРЕСА_1 ;

6) утриматися від спілкування із свідками у цьому кримінальному провадженні, крім як у присутності слідчого, прокурора та суду в ході проведення слідчих дій та судового розгляду.

Ухвала діє до 11 жовтня 2024 року включно.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до відділу поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це суду.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до змісту ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_1