Справа № 405/5775/24
провадження № 1-кс/405/2406/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2024 м. Кропивницький

Cлідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 14.08.2024, -

ВСТАНОВИВ:

16.08.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 14.08.2024.

В обґрунтування скарги заявник зазначила, що 14.08.2024 в порядку ст. 214 КПК України вона звернулась до керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 з заявою за вх.№28024/24 від 14.08.2024 року про внесення до ЄРДР кримінального правопорушення, щодо прокурорів та суддів, котрі умисно недопустимо довготривало волокитили, шляхом бездіяльності розгляду справи в суді за обвинувальним актом, котрий вказаний у відповіді від 25.06.2024 року №8 зі/27/02-2024 року за підписом ОСОБА_5 . Проте посадові особи Кіровоградської обласної прокуратури не внесли відомості до ЄРДР, відповіді не надали. Просила зобов`язати посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури внести відомості до ЄРДР згідно заяви від 14.08.2024 за вх.№28024/24.

В судові засідання 10.09.2024, 19.09.2024, 30.09.2024, 08.10.2024, 16.10.2024 заявник ОСОБА_3 не з`явилась, належним чином повідомлялась про дату, час та місце розгляду скарги, проте, в судове засідання призначене на 16.10.2024 ОСОБА_3 надіслала до суду заяву від 14.10.2024 року за вх.№27044, в якій просила розглядати скаргу без її участі.

Прокурор відділу Кіровоградської обласної прокуратури в судове засіданні не з`явився, надав заяву, в якій просив скаргу розглядати без його участі, зазначив, що заява ОСОБА_3 від 14.08.2024 за вх.№28024/24 надходила до Кіровоградської обласної прокуратури та листом заступника начальника відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_6 від 16.08.2024 за вих.№ 31-6643-24 ОСОБА_3 було надано відповідь та повідомлено, що у її зверненні не відображено об`єктивних та достатніх даних (обставин), що можуть свідчити про наявність ознак кримінальних правопорушень у діях суддів та прокурорів під час розгляду ними обвинувального акту, а фактично висловлюється незгода з можливим тривалим судовим розглядом кримінального провадження у якому ОСОБА_3 не є стороною. Просив відмовити у задоволенні скарги.

Відповідно до ст.107 ч.4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши скаргу та матеріали, долучені до скарги, врахувавши письмово викладені позиції заявника та прокурора, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У судовому засіданні встановлено, що 14.08.2024 в порядку ст. 214 КПК України заявник звернулась до керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_4 з заявою за вх.№28024/24 від 14.08.2024 року про внесення до ЄРДР кримінального правопорушення, щодо прокурорів та суддів, котрі умисно недопустимо довготривало волокитили, шляхом бездіяльності розгляду справи в суді за обвинувальним актом, котрий вказаний у відповіді від 25.06.2024 року №8 зі/27/02-2024 року за підписом

ОСОБА_5 заяві ОСОБА_3 зазначила, що з відповіді Національної поліції від 25.06.2024 року за вих. №8 зі/27/02-2024 ОСОБА_3 стало відомо наступне, цитування дослівно: «інформуємо, що за фактами проведеного позапланового аудиту діяльності комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» за період з 01 липня 2018 року по 01 липня 2021 року слідчим управлінням ГУНП в Кіровоградській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.191, ч.3 ст.191, ч.1 ст.366 України, яке в подальшому було скеровано до суду з обвинувальним актом.(Дивитися додаток).

У відповіді від 17.06.2024 року р70/01-39 за підписом голови ОР Кіровоградської області ОСОБА_7 , вказано наступне, цитування дослівно: «Під час проведення позапланового контрольного заходу встановлено факти неналежного виконання службових обов`язків генеральним директором комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_8 , що призвело до заподіяння значної матеріальної шкоди підприємству в сумі 15350432,84 грн.».

Недопустима довготривала судова волокита із-за бездіяльності прокурорів та суддів зробила можливим настання наслідків, котрі не повинні буди настати у випадку не волокити розгляду справи у суді.

Такими наслідками є призначення з 01.06.2024 року ОСОБА_9 начальником Кропивницької філії судових експертиз (Наказ по Інституту №219 к/тр від 21.05.2024 року). (Дивитися додаток).

В судовому засіданні встановлено, що відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 14.08.2024 внесені не були.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Так, відповідно до вимог ч. 1 та п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Проаналізувавши заяву ОСОБА_3 від 14.08.2024, з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, слідчий суддя приходить до висновку, що за своїм змістом та суттю заява ОСОБА_3 не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення будь-яких дій, які мають ознаки кримінального правопорушення.

Як вбачається з заяви від 14.08.2024, її зміст зводиться до того, що ОСОБА_3 фактично висловлює незгоду з можливим довготривалим судовим розглядом кримінального провадження у якому ОСОБА_3 не є стороною по справі. Крім того, відповідно до ч.2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення.

Таким чином, на підставі викладеного, а також проаналізувавши наведені у скарзі доводи, оцінивши наявні матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов до висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст. 303, 305 - 307, 309, 392-395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення від 14.08.2024 відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10