Справа № 335/5586/24
Провадження № 1-кс/331/1515/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , розглянувши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду міста Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги зазначено, що ОСОБА_2 було подано до начальника ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області звернення про ознаки вчинення злочину відносно працівника Ордонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_3 , однак всупереч вимог ст. 214 КПК слідчим ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області було вчинено бездіяльність. Посилаючись на зазначені обставини, просив зобов`язати слідчого внести відомості в ЄРДР про ознаки вчинення злочину за зверненням ОСОБА_2 .

Дослідивши подану скаргу, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Статтею 303 КПК України встановлений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні.

Зокрема, положення п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачають, що на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз норм КПК України прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201, ч. 3 ст. 244 КПК України), тому з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, вірним є застосування зазначеного правила й до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (зокрема ч. 1 ст. 306 КПК України).

Отже, скарги на рішення, дії або бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту скарги вбачається, що ОСОБА_2 звернувся до ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області зі зверненням про ознаки вчинення злочину, передбаченого ст. 442 КК України суддею Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_3 . Зі змісту скарги вбачається, що відомості до ЄРДР за вказаним фактом не були внесені.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

У відповідності до положень ст. 218 КПК України, досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення. Крім того, статтею 216 КПК України визначена підслідність органам досудового розслідування кримінальних правопорушень.

Поняття підслідності визначено статтею 216 КПК України.

Так, предметом поданої скарги є бездіяльність слідчого щодо внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення суддею Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_3 .

Відповідно до вимог п.1 ч.4 ст. 216 КПК України, підслідність здійснення досудового розслідування кримінальних правопорушень, вчинених суддею, віднесена до слідчих державного бюро розслідувань.

Територіальне управління державного бюро розслідувань, розташоване у м. Мелітополь поширює свою діяльність на Автономну Республіку Крим, Запорізьку, Херсонську області, м. Севастополь. Отже, вказана заява за підслідністю належить до Територіального управління державного бюро розслідувань у м. Мелітополь. Відповідно до ч. 4 ст. 216 КПК України, якщо категорія кримінальної справи належить до юрисдикції слідчих ДБР, то й повноваження цих слідчих поширюється на місце вчинення кримінального правопорушення, яке на теперішній час територіально знаходиться на території Комунарського району м. Запоріжжя.

Разом із визначенням правил підслідності, встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права. Таку правову позицію висловив Верховний Суд у своєму рішенні від 22.04.2020 року у справі №51 - 1901 впс 20. Інститут правил про підсудність забезпечує також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

З огляду на викладене, скарга ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань не підсудна Жовтневому районному суду м. Запоріжжя, а відкриття провадження за такою скаргою даним судом може призвести до подвійного вирішення вказаного питання.

Діючим КПК України, зокрема п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України передбачено повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді, при цьому не передбачено, які саме випадки вказують на неможливість розгляду саме в цьому суді. Слідчий суддя вважає, що у даному випадку необхідно звернутись до загальних засад кримінального провадження, а саме - законності, що регламентована ч. 6 ст. 9 КПК України, якою визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Тому слідчий суддя, слідчий та прокурор мають керуватися виключно положеннями КПК України та нормативно-правовими актами, які йому не суперечать.

Таким чином, беручи до уваги, що підслідність вказаної скарги належить до Територіального управління державного бюро розслідувань у м. Мелітополь, яке територіально знаходиться поза межами Олександрівського району м. Запоріжжя, тому скарга підлягає поверненню, оскільки слідчому судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя не підсудна справа за такою скаргою.

Враховуючи вищевикладене та положення п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з роз`ясненням того, що повернення скарги, згідно із ч. 7 ст. 304 КПК України, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді.

Керуючись ст. ст. 32-33, 218, 303-304, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб ВП № 1 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді належного суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її отримання.

Слідчий суддя ОСОБА_1