печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві кримінальне провадження за клопотанням старшого слідчого ГСУ ДБР ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий ГСУ ДБР ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором другого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000748 від 30.08.2023 за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

Наказом прокурора Дніпропетровської області № 975к від 19.08.2016 ОСОБА_5 призначено на посаду прокурора Широківського відділу Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області.

Таким чином ОСОБА_5 , обіймаючи посаду, яка передбачена статтею 15 Закону України «Про прокуратуру», був службовою особою, на яку, відповідно до частини 3 статті 18 КК України, покладено обов`язки щодо здійснення функцій представника влади.

ОСОБА_5 , здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, згідно з статті 36 КПК України, був уповноважений:

1) починати досудове розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом;

2) мати повний доступ до матеріалів, документів та інших відомостей, що стосуються досудового розслідування;

3) доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування;

4) доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках - особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом;

5) доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам;

7) скасовувати незаконні та необґрунтовані постанови слідчих;

8) ініціювати перед керівником органу досудового розслідування питання про відсторонення слідчого від проведення досудового розслідування та призначення іншого слідчого за наявності підстав, передбачених цим Кодексом, для його відводу, або у випадку неефективного досудового розслідування;

9) приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом, у тому числі щодо закриття кримінального провадження та продовження строків досудового розслідування за наявності підстав, передбачених цим Кодексом;

10) погоджувати або відмовляти у погодженні клопотань слідчого до слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій у випадках, передбачених цим Кодексом, чи самостійно подавати слідчому судді такі клопотання;

11) повідомляти особі про підозру;

12) пред`являти цивільний позов в інтересах держави та громадян, які через фізичний стан чи матеріальне становище, недосягнення повноліття, похилий вік, недієздатність або обмежену дієздатність неспроможні самостійно захистити свої права, у порядку, передбаченому цим Кодексом та законом;

13) затверджувати чи відмовляти у затвердженні обвинувального акта, клопотань про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, вносити зміни до складеного слідчим обвинувального акта чи зазначених клопотань, самостійно складати обвинувальний акт чи зазначені клопотання;

14) звертатися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності;

15) підтримувати державне обвинувачення в суді, відмовлятися від підтримання державного обвинувачення, змінювати його або висувати додаткове обвинувачення у порядку, встановленому цим Кодексом;

16) погоджувати запит органу досудового розслідування про міжнародну правову допомогу, передання кримінального провадження або самостійно звертатися з таким клопотанням в порядку, встановленому цим Кодексом;

17) доручати органу досудового розслідування виконання запиту (доручення) компетентного органу іноземної держави про міжнародну правову допомогу або перейняття кримінального провадження, перевіряти повноту і законність проведення процесуальних дій, а також повноту, всебічність та об`єктивність розслідування у перейнятому кримінальному провадженні;

18) перевіряти перед направленням прокуророві вищого рівня документи органу досудового розслідування про видачу особи (екстрадицію), повертати їх відповідному органу з письмовими вказівками, якщо такі документи необґрунтовані або не відповідають вимогам міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, чи законам України;

19) доручати органам досудового розслідування проведення розшуку і затримання осіб, які вчинили кримінальне правопорушення за межами України, виконання окремих процесуальних дій з метою видачі особи (екстрадиції) за запитом компетентного органу іноземної держави;

20) оскаржувати судові рішення в порядку, встановленому цим Кодексом;

21) здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Згідно із статтею 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Разом з тим, відповідно до положень Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженого Всеукраїнською конференцією прокурорів 27.04.2017, прокурор при виконанні своїх службових обов`язків повинен дотримуватися основних принципів професійної етики та поведінки прокурорів, до яких, зокрема, належать: верховенство права та законності; повага до прав і свобод людини і громадянина, недопущення дискримінації; незалежності та самостійності; презумпції невинуватості; справедливості, неупередженості та об`єктивності; професійної честі і гідності, формування довіри до прокуратури; прозорості службової діяльності, конфіденційності; утримання від виконання незаконних наказів та вказівок; недопущення конфлікту інтересів; компетентності та професіоналізму; доброчесності, зразковості поведінки та дисциплінованості.

При призначенні на посаду, згідно із статтею 36 Закону України «Про прокуратуру», прокурор урочисто присягає: неухильно додержуватися Конституції та законів України; сумлінним виконанням своїх службових обов`язків сприяти утвердженню верховенства права, законності та правопорядку; захищати права і свободи людини і громадянина, інтереси суспільства і держави; постійно вдосконалювати свою професійну майстерність, бути принциповим, чесно, сумлінно і неупереджено виконувати свої обов`язки, з гідністю нести високе звання прокурора.

Відповідно до пункту 19 частини першої статті 3 КПК України прокурор є стороною кримінального провадження з боку обвинувачення.

Як визначено пунктом 5 частини першої статті 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Статтею 100 КПК України визначено, що речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Частиною 6 вказаної статті передбачено, що речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню:

1) повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

2) передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження;

3) знищуються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду, якщо такі товари або продукція, що піддаються швидкому псуванню, мають непридатний стан;

4) передаються для їх технологічної переробки або знищуються за рішенням слідчого судді, суду, якщо вони відносяться до вилучених з обігу предметів чи товарів, а також якщо їх тривале зберігання небезпечне для життя чи здоров`я людей або довкілля.

Речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА), для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

Пунктом 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104 (далі - Порядок № 1104) визначено, що речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, які через громіздкість або з інших причин, визначених у КПК України, не можуть зберігатися без зайвих труднощів в обладнаних приміщеннях або в інших місцях зберігання, визначених у пунктах 17-26 цього Порядку, передаються (крім випадків, коли такі речові докази повернуто власникові або передано йому на відповідальне зберігання) за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду торговельному підприємству для реалізації, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Таким чином, відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства прокурор у кримінальному провадженні не уповноважений реалізовувати вилучене, арештоване майно та речові докази.

Згідно зі статтею 13 Закону України «Про прокуратуру» (в редакції від 28.08.2018) представляти місцеву прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями уповноважений виключно керівник місцевої прокуратури.

Реалізація речових доказів у кримінальному провадженні здійснюється з дотриманням вимог Порядку обліку, зберігання оцінки конфіскованого та іншого майна, що переходить у власність держави, і розпорядження ним, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.08.1998 № 1340 в редакції від 17.12.2016, (далі - Порядок № 1340), яким встановлено що:

- облік, попередня оцінка, а також відповідальність за зберігання майна, зазначеного у пункті 1 цього Порядку, до передачі його для подальшого розпорядження відповідно до пункту 9 цього Порядку покладаються на органи (суб`єкти господарювання), що здійснили вилучення або зберігають його;

- попередня оцінка проводиться відповідно до пункту 8 цього Порядку на момент взяття на облік цього майна; взяте на облік майно відображається на забалансових рахунках «Товарно-матеріальні цінності, прийняті на відповідальне зберігання» в органах (суб`єктах господарювання), що здійснили вилучення або зберігають його (п. 2 Порядку);

- оцінка майна, зазначеного в пунктів 1 цього Порядку, проводиться комісією, яка утворюється органом, що здійснив його вилучення, у складі представників територіальних органів ДФС, органів (суб`єктів господарювання), що здійснили вилучення майна або зберігають його, фінансових органів та органів (суб`єктів господарювання), які здійснюватимуть розпорядження цим майном. (п. 7 Порядку);

- майно, зазначене у пункті 1 цього Порядку, передається для подальшого розпорядження ним на підставі акта опису, оцінки та передачі майна, в тому числі реалізується через торгівельні підприємства, аукціони, біржі, з якими укладені угоди на його реалізацію відповідно до пунктів 12 і 13 цього Порядку (п. 9 Порядку);

- відповідно до пункту 12 цього Порядку, на початку кожного року територіальні органи ДФС із залученням органів, що вилучають та обліковують майно, визначають на конкурсній основі торгівельні підприємства, яким доручатиметься реалізація майна, з обов`язковим занесенням їх до єдиного реєстру торгівельних підприємств, який ведеться територіальними органами ДФС. Протягом року в разі потреби дозволяється доповнювати єдиний реєстр торгівельних підприємств іншими торгівельними підприємствами за поданням органів, що вилучають та обліковують майно;

- згідно із пунктом 13 згаданого Порядку угоди з торгівельними підприємствами на реалізацію майна укладаються лише після включення їх до єдиного реєстру торгівельних підприємств та організацій.

Повернення майна відбувається за рішенням суду або за рішенням керівника органу, в якому майно перебуває на обліку, за наявності відповідних підстав у порядку, встановленому органом, що здійснив його вилучення, або міністерством, керівник якого спрямовує та координує діяльність такого органу.

У разі відсутності майна повернення його вартості здійснюється у розмірі, встановленому підпунктом 6 пункту 9 розділу VI Бюджетного кодексу України, яким зазначено, що повернення за рішенням суду вартості конфіскованого або зверненого в дохід держави судом майна здійснюється у розмірах сум коштів, що надійшли до бюджету від реалізації цього майна, за вирахуванням сум податків і зборів, що були нараховані відповідно до законодавства, але не сплачені на момент реалізації.

Відповідно до наказу керівника Криворізької місцевої прокуратури № 1 № 22 від 25.06.2018 «Про розподіл обов`язків між керівництвом та прокурорами Криворізької місцевої прокуратури № 1» за прокурором Широківського відділу Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_5 серед інших, були закріплені наступні обов`язки:

- здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням;

- забезпечення участі у судовому провадженні та оскарження судових рішень щодо кримінальних правопорушень;

- здійснення інших повноважень, передбачених ст. 36 КПК України;

- підготовка документів прокурорського реагування та процесуальних документів у кримінальних провадженнях;

- здійснення повноважень, покладених на прокурора Законом України «Про прокуратуру»;

- забезпечення нагляду за станом збереження речових доказів і схоронності тимчасово вилученого майна слідчими Широківського відділу поліції КВП ГУНП в Дніпропетровській області;

- забезпечення виконання заходів для виявлення, припинення корупційних та пов`язаних із корупцією, інших порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції», притягнення до встановленої законом відповідальності осіб за їх вчинення, відновлення порушених прав і законних інтересів, відшкодування шкоди, збитків, усунення інших негативних наслідків цих порушень у визначеному законом порядку.

Здійснюючи свої повноваження, прокурор ОСОБА_5 , відповідно до статті 36 КПК України, був самостійним у своїй процесуальній діяльності, та здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, був уповноважений особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії, здійснювати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Однак, ОСОБА_5 , будучи службовою особою органу прокуратури, уповноваженою на здійснення нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, нехтуючи обов`язками прокурора, визначеними вищевказаними положеннями КПК України, наказом керівника Криворізької місцевої прокуратури № 1 № 22 від 25.06.2018 «Про розподіл обов`язків між керівництвом та прокурорами Криворізької місцевої прокуратури № 1», Порядками № 1104, № 1340, Присягою прокурора, Кодексом професійної етики та поведінки прокурорів, умисно вчинив кримінальне правопорушення у сфері службової діяльності за наступних обставин.

Оперативними співробітниками Широківського ВП КВП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області 05.06.2018 виявлено факт самовільного оброблення невстановленою особою земельних ділянок, розташованих на території Гречаноподівської ОТГ Широківського району Дніпропетровської області, які перебувають в користуванні на умовах оренди у ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ», у зв`язку із чим розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000312 за ч. 1 ст. 197-1 КК України.

Постановою заступника керівника Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_8 про призначення групи прокурорів від 05.06.2018 прокурора Широківського відділу Криворізької місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_5 визначено старшим групи прокурорів у вказаному кримінальному провадженні та доручено керувати діями інших прокурорів та слідчого.

Оглянуті земельні ділянки площею 420 га та посіви соняшника постановою слідчого Широківськівського ВП КВП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_9 від 07.06.2018 визнані речовими доказами.

Надалі Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області 01.08.2018 проведено перевірку дотримання вимог земельного законодавства, за результатами якої встановлено, що земельні ділянки на території Гречаноподівської, Новолатівської ОТГ, Широківського району Дніпропетровської області, землі промислово приватної власності, які перебувають у власності держави в осіб Широківської районної державної адміністрації та передані в користування на умовах оренди у ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ», використовуються невстановленою особою для ведення товарного сільськогосподарського виробництва - на земельних ділянках загальною площею 420 га розташовані посіви соняшника.

Представником потерпілого у кримінальному провадженні - головним спеціалістом відділу контролю за використанням та охороною земель в Апостолівському, Криворізькому, Софіївському, Широківському районах управління контролю за використанням та охороною земель ГУ Держгеокадастру в Дніпропетровській області ОСОБА_10 (далі - представник потерпілого), 07.09.2018 на адресу органу досудового розслідування подано заяву про надання згоди на реалізацію речового доказу - насіння соняшника.

У вказаній заяві ОСОБА_10 зазначив, що Головне управління Держгеокадастру в Дніпропетровській області надає свою згоду на реалізацію речового доказу з метою подальшого звернення грошових коштів, отриманих від реалізації, в дохід держави, та надав згоду на укладення органом досудового розслідування з відповідними установами договорів/угод, пов`язаних із здійсненням реалізації зерна.

Надалі, цього ж дня, слідчим суддею Широківського районного суду Дніпропетровської області у справі № 197/825/18 за участі прокурора ОСОБА_5 задоволено його клопотання про арешт посівів сільськогосподарських культур, засіяних на земельних ділянках площею 420 га, які перебувають в користуванні ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ КРИВИЙ РІГ». Виконання ухвали доручено слідчому та прокурору у вказаному кримінальному провадженні з метою забезпечення збереження речового доказу.

Таким чином Широківськівський ВП КВП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області став органом, на який відповідно до п. 7, п. 8 та п. 9 Порядку № 1340 покладено обов`язок здійснення обліку, проведення оцінки та реалізації через торгівельні підприємства, аукціони, біржі, з якими укладені угоди на реалізацію арештованого посіву соняшника.

Разом з тим, прокурор ОСОБА_5 , будучи обізнаним з вимогами КПК України, Порядку № 1340 (в редакції від 17.12.2016), та Порядку № 1104, а саме, що речові докази у вказаному кримінальному провадженні за рішенням слідчого судді повинні були бути передані до АРМА, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, їх реалізації чи за рішенням слідчого судді для реалізації через торгівельні підприємства, аукціони, біржі, які включено до єдиного реєстру торгівельних підприємств, який ведеться територіальними органами ДФС, з якими вказаним органом укладені угоди на їх реалізацію, а питання їх оцінки належить до компетенції Комісії, що утворюється органом, який здійснив його вилучення, діючи умисно і протиправно, перевищуючи свої службові повноваження, тобто вчиняючи умисно дії, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, достовірно знаючи, що представник потерпілого ОСОБА_11 не є представником власника арештованого насіння соняшника і не міг надавати згоду на реалізацію вказаного речового доказу, а сам ОСОБА_5 не уповноважувався керівником прокуратури Дніпропетровської області представляти інтереси Широківського відділу Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області, та виступати продавцем арештованого у кримінальному провадженні № 0000312 від 05.06.2018 речового доказу, в порушення ст. 100 КПК України, пункту 28 Порядку № 1104, пунктів 2, 7, 9, 12, 13 Порядку № 1340 (в редакції від 17.12.2016), якими визначено, що вказані речові докази на підставі рішення слідчого судді повинні бути передані до АРМА чи для реалізації через торгівельні підприємства, аукціони, біржі, вони повинні бути обліковані органом який здійснив їх вилучення (здійснює зберігання), а їх оцінка проводиться відповідною Комісією, будучи достовірно обізнаним, що у 2018 році Правобережна товарна біржа до єдиного реєстру суб`єктів господарювання, які можуть здійснювати реалізацію безхазяйного майна та майна, що переходить у власність держави, відповідно до вимог п. 12 Порядку № 1340, включена не була, перевищуючи свої службові повноваження, листом № 67-326-18 від 10.09.2018 звернувся до Правобережної товарної біржі з проханням провести незалежну експертну оцінку речових доказів та їх реалізацію.

Надалі, прокурор ОСОБА_5 18.09.2018 достовірно знаючи, що він явно виходить за межі наданих йому повноважень, та з метою надання законності своїм діям, в порушення вищезазначених норм, не маючи у зазначеному кримінальному провадженні процесуальних повноважень на це, одноособово прийняв процесуальне рішення у вигляді постанови про реалізацію арештованого майна у кримінальному провадженні, у якому безпідставно зазначив, що у зв`язку із згодою нібито представника власника речового доказу - ОСОБА_10 , він доручає Правобережній товарній біржі здійснити незалежну експертну оцінку та реалізацію речового доказу, який не являвся представником власника зазначеного майна.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний намір, спрямований на перевищення своїх службових повноважень, діючи з прямим умислом та вчиняючи дії, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, прокурор ОСОБА_5 , будучи повідомлений про те, що 20.09.2018 відбудуться біржові торги з продажу речових доказів у кримінальному провадженні № 0000312 від 05.06.2018 - очікуваного врожаю сільськогосподарської ультури врожаю 2018 року, від посівів соняшника на кореню, що знаходиться на земельній ділянці орієнтовною площею 420 га., що перебуває у користуванні ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ Кривий Ріг», не будучи уповноваженим на представництво інтересів Широківського відділу Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області, не маючи у зазначеному кримінальному провадженні процесуальних повноважень на це, прибув до приміщення Правобережної товарної біржи, розташованої у АДРЕСА_1 , для прийняття особистої участі у проведенні біржових торгів як продавець.

У подальшому, 20.09.2018, прокурор ОСОБА_5 з метою закінчення реалізації та доведення свого неправомірного наміру, спрямованого на перевищення своїх службових повноважень, діючи з прямим умислом, вчиняючи дії, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, перебуваючи у приміщенні Правобережної товарної біржи, за адресою: АДРЕСА_1 , достовірно знаючи, що єдиний учасник торгів ОСОБА_12 запропонував купити очікуваний врожай сільськогосподарської культури врожаю 2018 року, від посівів соняшника на кореню, що знаходиться на земельній ділянці орієнтовною площею 420 га., що перебуває у користуванні ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ Кривий Ріг» за стартову ціну біржових торгів - 882 000 грн., яка на 7 079 803,08 грн. є нижчою від ринкової вартості об`єкту продажу, достовірно знаючи, що до його компетенції не входить представництво інтересів Широківського відділу Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області із суб`єктами господарювання та укладання договорів, в порушення ст. 100 КПК України, пункту 28 Порядку № 1104 та пунктів 2, 7, 9, 12, 13 Порядку № 1340 (в редакції від 17.12.2016), якими визначено, що вказані речові докази на підставі рішення слідчого судді повинні бути передані до АРМА чи для реалізації через торгівельні підприємства, аукціони, біржі, вони повинні бути обліковані органом який здійснив їх вилучення (здійснює зберігання), а їх оцінка проводиться відповідною Комісією, від свого імені незаконно уклав договір купівлі-продажу майна № 23/18-1-КтБМ від 20.09.2018 з ОСОБА_12 про продаж останньому очікуваного врожаю сільськогосподарської культури врожаю 2018 року, від посівів соняшника на кореню, що знаходиться на земельній ділянці орієнтовною площею 420 га., що перебуває у користуванні ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ Кривий Ріг», за 882 000 грн безпідставно вказавши у договорі, що власником врожаю нібито є держава в особі ГУ Держгеокадастру в Дніпропетровській області.

Натомість ГУ Держгеокадастру в Дніпропетровській області не являлось представником власника зазначеного майна.

Наступного дня після реалізації речового доказу, а саме 21.09.2018, прокурор ОСОБА_5 досягнувши своєї злочинної мети щодо реалізації речового доказу по заниженій вартості, посилаючись на п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, а саме - встановлення відсутності в діянні складу кримінального правопорушення, прийняв рішення про закриття кримінального провадження № 0000312 від 05.06.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 197-1 КК України.

У зв`язку із перевищенням прокурором Широківського відділу Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_5 своїх службових повноважень, тобто умисному вчиненні дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що виразилось у грубому порушенні вимог ст. 100 КПК України, положень п. 28 Порядку № 1104 та пунктів 2, 7, 9, 12, 13 Порядку № 1340 (в редакції від 17.12.2016), якими визначено, що вказані речові докази на підставі рішення слідчого судді повинні бути передані до АРМА чи для реалізації через торгівельні підприємства, аукціони, біржі, вони повинні бути обліковані органом який здійснив їх вилучення (здійснює зберігання), а їх оцінка проводиться відповідною Комісією, який достовірно знаючи, що Правобережна товарна біржа у 2018 році не входить до єдиного реєстру суб`єктів господарювання, які можуть здійснювати реалізацію безхазяйного майна та майна, що переходить у власність держави, та в свою чергу, не має права на здійснення реалізації очікуваного врожаю сільськогосподарської культури врожаю 2018 року, від посівів соняшника на кореню, що знаходиться на земельній ділянці орієнтовною площею 420 га., що перебуває у користуванні ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ Кривий Ріг», діючи з прямим умислом 20.09.2018 знаходячись у приміщенні Правобережної товарної біржи за адресою: м. Кам`янське, пр. Свободи, 35-с, Дніпропетровської області, прийняв участь у біржових торгах та, достовірно знаючи, що він не уповноважувався керівником прокуратури Дніпропетровської області представляти інтереси Широківського відділу Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області, не маючи у зазначеному кримінальному провадженні процесуальних повноважень на це, та виступати продавцем речового доказу у кримінальному провадженні № 0000312 від 05.06.2018 (посівів сільськогосподарської культури соняшника що знаходиться на земельній ділянці орієнтовною площею 420 га., що перебуває у користуванні ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ Кривий Ріг»), від свого імені уклав договір купівлі-продажу майна № 23/18-1-КтБМ від 20.09.2018 з ОСОБА_12 про продаж останньому очікуваного врожаю сільськогосподарської культури врожаю 2018 року, від посівів соняшника на кореню, що знаходиться на земельній ділянці орієнтовною площею 420 га, що перебуває у користуванні ПАТ «АРСЕЛОРМІТТАЛ Кривий Ріг», за 882 000 грн., що в свою чергу призвело до незаконної реалізації речових доказів у кримінальному провадженні по заниженій вартості, та до спричинення збитків Державному бюджету в особі Головного управління Національної поліції в Дніпропетровські області у сумі 7 079 803,08 грн.

Внаслідок перевищення прокурором Широківського відділу Криворізької місцевої прокуратури № 1 Дніпропетровської області ОСОБА_5 своїх службових повноважень Державному бюджету в особі Головного управління Національної поліції в Дніпропетровські області спричинено збитки у сумі 7 079 803,08 грн. що у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян, тобто є тяжкими наслідками.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у перевищенні службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що спричинили тяжкі наслідки, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 365 КК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи.

Захисник та підозрюваний, в судовому засідання при вирішенні клопотання заперечували, просили відмовити.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення учасників процесу, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 29.07.2024 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Прокурором у клопотанні доведено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365 КК України.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

Так, ч. 1 ст. 179 КПК України передбачено, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає наявними підстави для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання.

Таким чином, оцінивши в сукупності ступень тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, а також дані про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати підозрюваного: прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора та слідчого; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками з приводу інкримінованого кримінального правопорушення; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну

Питання щодо доведеності вини підозрюваної у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 179, 194, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого ГСУ ДБР ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, зобов`язавши підозрюваного прибувати до органів досудового розслідування та суду на дату та час проведення процесуальних дій відповідно до отриманих ним повідомлень.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

прибувати за кожною вимогою до суду, прокурора та слідчого;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утримуватися від спілкування зі свідками з приводу інкримінованого кримінального правопорушення;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк виконання обов`язків, покладених на підозрюваного, визначити в межах строку досудового розслідування, до 29.09.2024 включно.

Ухвала слідчого судді в частині застосування запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, оскарженню не підлягає, набирає законної сили та підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1