Провадження № 1-кс/638/3487/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова клопотання слідчого СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001263 від 18.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

встановив:

До слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова звернувся слідчий за погодженням з прокурором з клопотанням, в якому просить накласти арешт на пилу по металу з помаранчевою ручкою, опечатана біркою та пояснювальними написами та підписами учасників слідчої дії з датою пакування 17.09.2024 року.

В обґрунтування клопотання зазначає, що слідчим відділом Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні. В ході досудового розслідування встановлено, що 17.09.2024 року об 11:47 до чч Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працівника АТ «Харківобленерго» про те, що 17.09.2024 року об 11:30 невстановлені особи за адресою: АДРЕСА_1 , підстанція Букіно здійснили крадіжку алюмінієвих дротів з високовольтних ЛЕП, які перебувають на балансі у Харківобленерго, чим було завдано значної шкоди.

17.09.2024 року в період часу з 15 години 27 хвилин по 17 годину 00 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , підстанція Букіно проведено огляд місця події, під час якого виявлено пилу по металу з помаранчевою ручкою, яка була опечатана біркою та пояснювальними написами та підписами учасників слідчої дії з датою пакування 17.09.2024 року. Постановою від 18.09.2024 року вказані предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Слідчий зазначає, що вказані предмети мають доказове значення у кримінальному провадженні, зможуть сприяти розкриттю даного кримінального провадження.

В судове засідання слідчий, прокурор не з`явились, просили клопотання розглянути у їх відсутність та задовольнити.

Інші особи в судове засідання не з`явились, про розгляд повідомлялись.

У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався без фіксації судового процесу технічними засобами.

Розглянувши клопотання, дослідивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного.

Встановлено, що СВ Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001263 від 18.09.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Процесуальне керівництво здійснюється Ізюмською окружною прокуратурою Харківської області.

З Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001263 вбачається, що 17.09.2024 року об 11:47 до чч Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 17.09.2024 року об 11:30 невстановлені особи здійснили крадіжку алюмінієвих дротів з високовольтних ЛЕП, які перебувають на балансі у Харківобленерго за адресою: АДРЕСА_1 , чим було завдано матеріального збитку.

Надані докази свідчать про обґрунтованість вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відповідно до положень статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 168, ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч.1 ст.167 КПК України), а й іншим особам.

При цьому у відповідності до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх не застосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За частиною 5 статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

17.09.2024 року в період часу з 15 години 27 хвилин по 17 годину 00 хвилин за адресою: АДРЕСА_1 , підстанція Букіно проведено огляд місця події, під час якого виявлено пилу по металу з помаранчевою ручкою.

Постановою прокурора Ізюмської окружної прокуратури Харківської області від 18 вересня 2024 року зазначене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його слідчим, склад майна, на яке він просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить слідчий, може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що слідчим надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на вилучене в ході огляду місця події 17.09.2024 року майно, а саме на пилу по металу з помаранчевою ручкою.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1