Справа №463/9114/24
Провадження №1-кс/463/7641/24
У Х В А Л А

про арешт майна

30 вересня 2024 року слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції № 1 ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_4 , про арешт майна, -

встановив:

слідчий звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням, погодженим прокурором, про накладення арешту на трикотажну кофту на застібку чорного кольору, яка містить елементи забарвлення червоного кольору, з каптуром (капюшоном) та надписом «ВО», що розміщений у верхній (грудній) частині з лівого боку, трикотажні штани марки «Adidas», синього кольору, з трьома вертикальними полосами, що розташовані на бокових частинах кожної зі штанин, які 20.09.2024 були добровільно видані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі заяви останнього щодо добровільно видачі майна, що визнаний речовим доказом.

Клопотання обґрунтовує тим, що у провадженні СВ Львівського РУП №1 ГУ НП у Львівській області перебуває кримінальне провадження №0002757 від 19.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, розпочатого на підставі заяви ОСОБА_6 від 18.09.2024, який просить прийняти міри до невідомої особи, яка 18.09.2024, приблизно о 16:00 год., у час запровадження воєнного стану на території України, перебуваючи поруч з рибним рестораном «Море риби», що знаходиться по АДРЕСА_1 , шляхом вільного доступу, таємно викрала належний йому електровелосипед марки «Biltema» вартістю 20 000 гривень, чим було завдано матеріальної шкоди на вказану суму.

В ході досудового розслідування кримінального провадження 19.09.2024 в якості підозрюваного було допитано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який вказав, що 18.09.2024, приблизно о 16:00 год. перебуваючи поблизу рибного ресторану «Море риби», що за адресою: АДРЕСА_1 , таємно, шляхом вільного доступу викрав електровелосипед марки «Biltema» чорного кольору.

20.09.2024 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся із заявою, у якій вказав, що добровільно видає працівникам поліції одяг, у який був вдягнений 18.09.2024 на момент вчинення крадіжки, а саме: трикотажну кофту на застібку, чорного кольору яка містить елементи забарвлення червоного кольору, з каптуром (капюшоном) та надписом «ВО» що розміщений у верхній (грудній) частині з лівого боку, трикотажні штани марки «Adidas», синього кольору, з трьома вертикальними полосами, що розташовані на бокових частинах кожної з штанин.

Враховуючи, те що предмети, які були 20.09.2024 добровільно видані підозрюваним ОСОБА_5 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою забезпечення їх збереження, просить клопотання задовольнити.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, разом з тим просили розгляд клопотання проводити без їх участі.

Власника майна в судове засідання також не з`явився, разом з тим скерував заяву про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до ч.1, 2 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно з ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши представлені матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0002757 від 19.09.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

В ході досудового розслідування 19.09.2024 в якості підозрюваного було допитано ОСОБА_5 , який 20.09.2024 звернувся із заявою, у якій вказав, що добровільно видає працівникам поліції вказане у клопотанні майно, яке постановою слідчого від 20.09.2024 визнано речовими доказами.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, оскільки вказане у клопотанні майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, може бути використане як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження №0002757, таке постановою слідчого від 20.09.2024 визнане речовими доказами, тому слідчий суддя приходить до висновку, що з метою забезпечення їх збереження, клопотання слід задовольнити.

Керуючись вимогами ст.107, 170-173, 309, 395 КПК України, -

постановив:

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на трикотажну кофту на застібку чорного кольору, яка містить елементи забарвлення червоного кольору, з каптуром (капюшоном) та надписом «ВО», що розміщений у верхній (грудній) частині з лівого боку, трикотажні штани марки «Adidas», синього кольору, з трьома вертикальними полосами, що розташовані на бокових частинах кожної зі штанин, які 20.09.2024 були добровільно видані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором з письмовим повідомленням заінтересованих осіб.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1