Справа № 716/1661/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.07.2024 слідчий суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання начальника відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Шубранець Чернівецького району Чернівецької області, до затримання проживав в АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, має середню освіту, перебуває в фактичних шлюбних стосунках, не працює, військовозобов`язаний, служить на посаді стрільця-помічника гранатометника 2 механізованого відділення 2 механізованого взводу 4 механізованої роти 2 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 , раніше неодноразово судимий судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, відомості про яке 23.07.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002931, за ознаками складу кримінального правопорушення передбаченого ст. 115 ч. 1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Начальник відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області майор поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

Посилається на те, що солдат ОСОБА_5 призваний на військову службу по мобілізації ІНФОРМАЦІЯ_2 від 19.11.2023.

Згодом, солдата ОСОБА_5 призначено на посаду стрільця - помічника гранатометника 2 механізованого відділення 2 механізованого взводу 4 механізованої роти 2 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_2 та зараховано до списків особового складу частини, а також поставлено на всі види забезпечення.

Відповідно до положень п. 9 ст. 1, п. 1 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» військовослужбовцем є особа, яка проходить військову службу, а початком проходження військової служби для громадян, прийнятих на військову службу під час мобілізації, вважається день зарахування до списків особового складу військової частини.

Відтак, з моменту прийняття на військову службу під час мобілізації у військову частину НОМЕР_2 солдат ОСОБА_5 набув статусу військовослужбовця особи, яка проходить військову службу та з цього ж дня військового обов`язку проходження військової служби.

Будучи військовослужбовцем, солдат ОСОБА_5 відповідно до вимог ст. ст. 11, 16, 17, 30, 37, 127, 128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст.ст. 1, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, зобов`язаний неухильно додержуватись Конституції та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути дисциплінованим, поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.07.2024 приблизно о 11 год. 00 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у будинку свого знайомого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , який проживає разом із співмешканкою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , в ході раптово виниклої суперечки, діючи умисно, маючи на меті заподіяння смерті, з прикладанням значної сили наніс декілька ударів руками в ділянку тулуба, а саме в область розміщення селезінки ОСОБА_8 , яка від отриманих тілесних ушкоджень померла на місці події.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть № 671 від 24.07.2024 року, смерть ОСОБА_9 , настала внаслідок закритої тупої травми тулуба з переломами ребер зліва та розривом селезінки.

Відомості за вказаним фактом, 23.07.2024 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002931 з правовою кваліфікацією ч.1 ст. 115 КК України - умисне вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі.

24.07.2024 о 17 годин 25 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України (безпосередньо після вчинення кримінального правопорушення). 25.07.2024 ОСОБА_5 , затриманому в порядку ст. 208 КПК України, вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 вбачається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, запобігання впливу на свідків, експерта та спеціаліста, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали та обґрунтували його обставинами викладеними в ньому.

Підозрюваний в судовому засіданні обставини скоєння ним кримінального правопорушення не визнав. Пояснив, що є військовослужбовцем та приблизно три місяці тому приїхав до місця свого проживання для лікування. Весь цей час він проживав вдома у покійної ОСОБА_8 з її згоди разом із своєю співмешканкою. Причин та обставин смерті ОСОБА_8 він не знає. Вказав, що просить не обирати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки йому необхідно отримати медичну допомогу та пройти операційне втручання. Просив застосувати відносно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту по місцю попереднього проживання.

Захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання з підстав викладених в письмових запереченнях. Також вказав, що органом досудового розслідування не доведено наявність ризиків, які б свідчили про невиконання його підзахисним процесуальних обов`язків. Вважає, що його підзахисному необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час. Разом з тим, не зміг вказати конкретної адреси ймовірного місця перебування підозрюваного під час такого запобіжного заходу. Також зазначив про відсутність у сторони захисту будь-яких відомостей щодо стану здоров`я підозрюваного.

Ознайомившись з клопотанням та доказами, якими воно обґрунтовується, заслухавши пояснення слідчого, думку прокурора, пояснення підозрюваного та його захисника, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 23 липня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002931 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

24 липня 2024 року ОСОБА_5 затримано в порядку вимог ст. 208 КПК України та 25 липня 2024 року останньому за ч. 1 ст. 115 КК України повідомлено про підозру. Останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 183 ч. 1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м?яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою і підставою тримання під вартою є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа, незаконно впливати на потерпілих та свідків або іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

При судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Так, згідно зі ст.ст.7-9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «Летельє проти Франції» від 26.06.1991 Європейський суд з прав людини вказав, що наявність вагомих підстав підозрювати затриманого у вчиненні злочину є неодмінною умовою правомірності тримання під вартою. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства. У рішенні по справі «Харченко проти України» від 10.02.2011 Європейський суд з прав людини вказав, що розумність строку тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно, вона має оцінюватись в кожному конкретному випадку залежно від особливостей конкретної справи.

Вважаю, що слідчим у клопотанні, доданих документах та прокурором в судовому засіданні доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Це вбачається з протоколу огляду місця події від 23.07.2024 (місця вчинення кримінального правопорушення); протоколу додаткового огляду місця події від 24.07.2024 (місця вчинення кримінального правопорушення); лікарського свідоцтва про смерть № 671 від 24.07.2024; протоколу допита свідка ОСОБА_7 ; протоколу проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_7 ; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколу проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_10 ; протоколу допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколу проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_11 ; рапорту ЧЧ ЄО № 3092 ВІД 23.07.2024 року.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Також вважаю, що слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України не може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам передбаченим ст.177 КПК України. Береться до уваги і той факт, що підозрюваний не має міцних соціальних зв?язків, оскільки до затримання проживав із співмешканкою саме за адресою проживання покійної ОСОБА_8 , не має постійного місця проживання та сталого джерела доходу. Згідно характеристики виданої по місцю проживання (а. с. 53) на адресу органу місцевого самоврядування неодноразово надходили скарги на поведінку ОСОБА_5 , останній вживає спиртні напої, характеризується негативно. Відповідно до доповіді військової частини НОМЕР_2 від 24.06.2024 підозрюваний ОСОБА_5 будучи військовослужбовцем 24.06.2024 не повернувся після проходження ВЛК за станом здоров`я до місця несення служби в пункт постійної дислокації.

Враховується судом і те, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності та був засуджений до реальної міри покарання, в тому числі за кримінальні правопорушення проти життя та здоров`я особи, що вбачається з Вимоги УІАП ГУНП в Чернвецькій області (а.с. 54-56). Береться до уваги і та обставина, що підозрюваний згідно відповіді медичного закладу від 24.07.2024 (а. с. 57) під спостереженням лікаря-психіатра перебуває з 2001 року з діагнозом: «легка розумова відсталість».

З врахуванням вказаного, а також виду покарання, що йому загрожує, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки органом досудового розслідування ще не проведено цілий ряд слідчих (розшукових) дій.

Що стосується зазначеного в клопотанні слідчим ймовірного ризику впливати підозрюваним на свідків, експерта та спеціаліста в даному провадженні, вважаю, що даний ризик також доведений. Оскільки останній перебуває в фактичних шлюбних стосунках із свідком ОСОБА_11 з якою разом проживає. Перебуваючи вдома він зможе впливати на її покази як свідка, оскільки покази вказаного свідка повинні бути сприйняті/отримані безпосередньо в суді під час судового розгляду. Інші свідки є знайомими, що не виключає можливість також впливати на покази вказаних осіб.

Саме тому, слідчий суддя приходить до висновку, що для запобігання ризиків, які зазначені в клопотанні та доведені в судовому засіданні, застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу є безпідставним і не забезпечить належної процесуальної поведінки ОСОБА_5 .

Згідно ч. 3, 4 ст. 183 КПК України, підстав для застосування застави у слідчого судді не має, оскільки злочин про який повідомлено про підозру ОСОБА_5 вчинений із застосуванням насильства.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання начальника відділення №1 (м.Заставна) СВ ЧРУП ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Чернівецької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Чернівецький слідчий ізолятор» строком до 22 вересня 2024 року 17-25 години.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали після проголошення негайно вручити прокурору та підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_12