Справа № 756/8035/24
Номер провадження № 1-кс/756/1647/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 8 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 25.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002045, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженець м. Києва, проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

УСТАНОВИВ:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.

1.1. 26.06.2024 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ УП Оболонського ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 25.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002045, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

1.2. У клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, у зв`язку із наявністю ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

2. Позиції сторін кримінального провадження.

2.1. У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, ураховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1. ст. 177 КПК України, як і неможливості застосуванні іншого запобіжного заходу. Окрім цього, просив врахувати, що стосовно підозрюваного розглядаються кримінальні провадження в інших судах.

В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, задля застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення, може навмисно переховуватись з метою уникнення відповідальності.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні є те, що підозрюваному відомі їх анкетні дані, місця проживання вказаних осіб, оскільки останній ознайомлений зі змістом протоколів допитів. Підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, є те, що останній не займається суспільно-корисною працею, офіційно не працевлаштований, не має постійного місця проживання, не має постійних джерел доходу, а натомість вирішив збагачуватись, заробляти собі на життя за рахунок незаконного придбання, зберігання та збуту психотропних речовин.

2.2. Захисник ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання слідчого та обрання такого виняткового запобіжного заходу, бо ризики не достатньо обґрунтовані, підозра не доведена, оскільки надані слідчим докази є недопустимими, у зв`язку чим просить обрати запобіжний захід, що не пов`язаний з триманням під вартою - домашній арешт, або ж заставу в меншому розмірі. Окрім цього, захисник заперечував щодо наведених ризиків прокурором розгляду інших кримінальних справ стосовно підозрюваного у Дарницькому районному суді м. Києва та Солом`янського районного суду м. Києва, посилаючись на положення ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав думку захисника, від дачі показань відмовився в порядку ст. 63 Конституції України.

3. Установлені судом обставин із посиланням на докази, мотивів з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

3.1. У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Оболонського відділу поліції ГУНП в місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесеного 25.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002045, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

26.06.2024 в рамках кримінального провадження № 0002045 ОСОБА_4 було повідомлено про підозру щодо вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, з тих підстав, що у невстановлений під час досудового розслідування день, час та місці у але не пізніше 25.06.2024 року у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виник умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, у великих розмірах з метою збуту.

З метою реалізації свого умислу, спрямованого на незаконне придбання та зберігання особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, з метою збуту, ОСОБА_4 у невстановлений досудовим розслідуванням день, але не пізніше ніж 25.06.2024, час та місці незаконно придбав та розпочав зберігати при собі особливо небезпечну психотропну речовину, упаковану та розфасовану у 3 (три) згортки обмотаних ізоляційною стрічкою червоного кольору в середині яких знаходяться прозорі зіп-пакети з кристалоподібною речовиною, які останній зберігав при собі з метою збуту.

У подальшому, 25.06.2024, приблизно о 11 год. 30 хв., ОСОБА_4 , який перебував за адресою: АДРЕСА_2 , був зупинений працівниками поліції та на запитання щодо наявності речей, обіг яких обмежений або заборонений, останній повідомив, що має.

Органом досудового розслідування встановлено, що надані на дослідження кристалоподібні речовини містять у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP. Загальна маса PVP в кристалоподібних речовинах складає 1,542 г., що відповідно до Наказу Міністерства охорони здоров`я України № 188 від 01.08.2000 «Про затвердження таблиць, невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що знаходяться в незаконному обігу» становить великий розмір.

3.2. Отже, орган досудового розслідування підозрює ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме незаконне придбання та зберігання психотропної речовини у великих розмірах з метою збуту.

3.3. У підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: протокол затримання ОСОБА_8 , протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 25.06.2024, протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 25.06.2024, протокол допиту свідка від 25.06.2024 ОСОБА_11 , протокол огляду предмета (мобільного телефону) від 25.06.2024, висновок експерта № СЕ-19/111-24/37316-НЗПРАП від 26.06.2024

3.4. Слід урахувати, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві. Тож, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позицій Європейського суду з прав людини, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути і достатніми, з часом, аби виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Це вказує, що обґрунтованість підозри містить два аспекти. Перший стосується питання вчинення кримінального правопорушення, а другий - доведення обставин, які за розумного неупередженого тлумачення викликають підозру щодо причетності певної особи до вчинення кримінального правопорушення. При цьому, доведення обставин, викладених в повідомленні про підозру, здійснюється наявними в матеріалах провадження доказами, які мають відповідати вимогам статей 84, 94 КПК України.

3.5. Саме тому, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що надані докази, на даній стадії досудового розслідування, є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини у великих розмірах з метою збуту.

Суд відкидає посилання захисника на недопустимість наданих доказів, зокрема протоколу затримання, оскільки ненадання до протоколу затримання відеозапису не утворює безумовність недопустимості такого доказу як протокол, оскільки відеозапис, як вказують пояснення прокурора, є, але не наданий до клопотання разом з іншими матеріалами. При цьому захист і не посилався на інші будь-які порушення при затриманні підозрюваного, які би були підставою для перегляду відеозапису затримання.

3.6. Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

3.7. Як видно з клопотання, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, захисника, беручи до уваги особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даній стадії досудового розслідування наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та/ або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення (пункти 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України). Бо, як свідчать надані матеріали кримінального провадження, підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування/ суду, оскільки наразі триває воєнний стан, а отже ускладнений контроль за особами, щодо яких здійснюється досудове розслідування, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення, ураховуючи, що ОСОБА_4 не працює, тобто немає сталого матеріального стану.

Проте суд не погоджується з прокурором щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, у частині впливу підозрюваним на свідків, з тих підстав, що такі дії слід оцінювати з поведінки підозрюваного, у сукупності з іншими відомостями щодо особистості підозрюваного, а також наявності інших доказів які б у своїй сукупності підтверджували факт такого впливу на свідків в минулому.

3.8. Суд також ураховує, що відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 3 КПК України притягнення до кримінальної відповідальності це стадія кримінального провадження, яка розпочинається із повідомлення особі про підозру. А як убачається з наданих до клопотання матеріалів, щодо ОСОБА_4 перебуває на розгляді Солом`янського районного суду міста Києва кримінальне провадження за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, та в Дарницьому районному суді міста Києва кримінальне провадження за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 263 КК України. Тобто, у наведених кримінальних провадження було не лише повідомлення про підозру, але і спрямовано обвинувальні акти до суду щодо ОСОБА_4 .

Указані обставини є достатніми аби вважати існування ризику того, що ОСОБА_4 може учинити інше кримінальне правопорушення. При цьому, такі висновки не констатація судом факту винуватості ОСОБА_4 у вчиненні наведених кримінальних правопорушень, які вже перебувають на розгляді судів, оскільки як правильно зазначив захисник - вироків тих кримінальних провадженнях ще не ухвалено.

3.9. Також варто урахувати, що відповідно до наданої копії ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 13.05.2024 у справі № 753/5927/24, до ОСОБА_4 застосовано привід через не прибуття за викликом до суду. А отже, указані обставини вказують на існування підстав для висновку про наявність ризику переховування при застосування щодо ОСОБА_4 іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою.

3.10. Відповідно до ст. 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція ч. 2 ст. 307 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років із конфіскацією майна, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення. Між тим, слід звісно зазначити, що наразі відсутні вагомі докази про вчинення підозрюваним саме зберігання із метою збуту, бо наразі надана версія подій щодо відшукання певної речовини у схованці, викликає багато сумнівів. А отже приймаючи рішення про застосування до ОСОБА_4 певного виду запобіжного заходу суд має врахувати ці обставини.

3.11. Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

3.12. Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (пункти 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Установлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, у відношенні ОСОБА_4 підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Між тим, запобіжний захід не може перевішувати строку досудового розслідування, оскільки із закінченням строку досудового розслідування, кримінальне провадження має бути закритим. Тож, з метою недопущення порушень прав підозрюваного, у випадку закінчення строків досудового розслідування та не спрямування обвинувального акту до суду, слід визначити строк дії ухвали із таким застереженням.

3.13. Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину, а також майновим станом.

За таких обставин, враховуючи майновий стан підозрюваного та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі складає 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн 00 коп., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

3.14. Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 25.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002045, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, підлягає задоволенню.

3.15. При цьому, судом також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_4 26.06.2024 було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_4 . Судом також перевірено, що підозрюваного ОСОБА_4 затримали в порядку статей 206-209 КПК України, а під час розгляду клопотання не було встановлено порушень прав підозрюваного, чи можливих застосувань незаконних засобів чи впливу при затриманні, або в процесі доставки до слідчого судді.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 309, 369-372, 376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 25.06.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002045, про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч 2 ст. 307 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, починаючи з дня затримання - 25.06.2024.

Установити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 з`являтися за першою вимогою до слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження, а також покласти наступні обов`язки строком на 60 днів:

- не виїжджати за межі міста Києва без дозволу слідчого, прокурора чи суду, у залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, у залежності від стадії кримінального провадження, про необхідність зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Останнім днем строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою є 23.08.2024. Між тим, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1