Справа № 296/8480/24
УХВАЛА

Іменем України

(повний текст)

13 вересня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчої ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчої відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця селища Биківка, Житомирського району, Житомирської області, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, у кримінальному провадженні № 0000005 від 03 січня 2024 року, -

встановив:

Слідча відділу СУ ГУНП в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира із клопотанням, погодженим прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , відповідно до змісту якого просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця селища Биківка, Житомирського району, Житомирської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, тимчасово непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

В обґрунтування поданого клопотання слідча ОСОБА_3 зазначає, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000005 від 03 січня 2024 року, за ч.2 ст.307 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 у точно невстановлений слідством час та місці, однак не пізніше 14.05.2024, а також за невстановлених слідством обставин незаконно придбав психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, масою не менше 0,37347 г., яку надалі незаконно зберігав за місцем свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , з метою подальшого збуту.

Після цього, 14.05.2024 о 18 год. 50 хв. ОСОБА_5 діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи корисливий мотив та мету, перебуваючи за місцем свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , за грошові кошти у розмірі 5 000 (п`ять тисяч) гривень, повторно незаконно збув ОСОБА_8 (особа із зміненими анкетними даними відповідно до ст. ст. 15, 20 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні») психотропну речовину обіг якої обмежено амфетамін, масою не менше 0,37347 г.

Окрім цього, ОСОБА_5 у точно невстановлений слідством час та місці, однак не пізніше 11.09.2024, а також за невстановлених слідством обставин незаконно придбав психотропну речовину обіг якої обмежено амфетамін, масою не менше 0,9664 г., яку надалі незаконно зберігав за місцем свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , з метою подальшого збуту.

Після цього, 11.09.2024 о 15 год. 18 хв. ОСОБА_5 діючи з прямим умислом, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, маючи корисливий мотив та мету, перебуваючи за місцем свого фактичного проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , за грошові кошти у розмірі 5 000 (п`ять тисяч) гривень, повторно незаконно збув ОСОБА_8 психотропну речовину обіг якої обмежено амфетамін, масою не менше 0,9664 г.

11.09.2024 ОСОБА_5 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

12.09.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідча та прокурор обґрунтовують тим, що наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України:

- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, у зв`язку з чим, бажаючи уникнути негативних наслідків кримінально - правового та цивільно - правового характеру, він може ухилятися від органу досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрюваний ОСОБА_5 , може знищити, приховувати речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, у тому числі знарядь вчинення кримінального правопорушення, а також інших наркотичних засобів і психотропних речовин, які можуть зберігатися ОСОБА_5 та не були виявленні стороною обвинувачення. (п.2 ч.1 ст.177 КПК України);

- підозрюваний ОСОБА_5 , може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні з метою побудови власної версії захисту, виправдання своїх дій, викривлення або зміни їх показів, може вчиняти спроби спілкуватися з іншими особами, ймовірно причетними до злочинної діяльності, зокрема і тими, хто раніше купував у нього наркотичні засоби або психотропні речовини, у тому числі дистанційно, використовуючи досягнення науки і техніки у сфері інформаційних та телекомунікаційних технологій, і попереджати останніх про докази, які перебувають у розпорядженні органів слідства, про необхідність знищити та приховати інші докази, про існування яких стороні обвинувачення наразі не відомо (п.п.3, 4 ч.1 ст.177 КПК України);

- з огляду на характер і послідовність скоєння злочинів, у яких підозрюється ОСОБА_5 , який раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності за розповсюдження наркотичних (психотропних) речовин, може свідчити про те, що вчинення кримінальних правопорушень даної категорії з корисливою метою є способом отримання джерел доходів для прожиття. У свою чергу надання підозрюваному можливості для продовження злочинної діяльності може призвести до вкрай негативних і небезпечних наслідків (п.5 ч.1 ст.177 КПК України).

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 та слідча ОСОБА_3 подане клопотання підтримали та просили його задовольнити. Прокурор наголосив на наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України. У разі задоволення клопотання та визначення застави, просив визначити максимальний розмір 80 прожиткових мінімумів.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання в повному обсязі, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчої. Зазначив, що ризики є недоведеними, а підозра необгрунтованою. Речовина білого кольору, яка була вилучена під час проведення обшуку, станом на сьогодні не перевірена, тому встановити точно, що це наркотики наразі неможливо, а сама закупка проведена з порушеннями. Також просив врахувати міцні соціальні зв`язки підозрюваного

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання в повному обсязі, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчої. У разі задоволення клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів доходів громадян.

Підозрюваний ОСОБА_9 в судовому засіданні підтримав позицію своїх захисників.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим; вік та стан здоров`я; міцність соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію; майновий стан; наявність судимостей; дотримання умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає наступне.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття "обґрунтованості підозри", в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема "Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства", "Нечипорук та Йонкало проти України", Європейський суд з прав людини наголошує, що "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування "обґрунтована підозра" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обґрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчою та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо вчинив кримінальне правопорушення, передбачено ч.2 ст.307 КК України, що підтверджується, зокрема: витягом з Єдиного реєстру досудового розслідування; повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 12.09.2024; протоколами про результати зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 05.02.2024, 13.03.2024, 17.05.2024, 16.07.2024; протоколами огляду та вручення грошових коштів від 14.05.2024, 11.09.2024; протоколом огляду місця події від 14.05.2024; протоколами допиту свідка від 14.05.2024, 11.09.2024; супровідним листом про направлення висновку експерта №19/106/9/1 від 27.05.2024; висновками експерта від 27.05.2024, 12.09.2024; протоколами про результати контролю за вчиненням злочину від 17.05.2024, 11.09.2024; протоколом про результати здійснення НСРД від 17.05.2024; інформацією про особу; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 11.09.2024; протоколом огляду від 11.09.2024.

Щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Перевіряючи доводи слідчої та прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідчий суддя зазначає наступне.

Зокрема, існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, яке йому загрожує.

Так, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення (ч.2 ст.307 КК України), за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення кримінальних правопорушень дають слідчому судді достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, може з метою уникнення покарання, переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

У справі "Ілійков проти Болгарії" (заява №33977/96) від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що "суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів".

Слідчий суддя відзначає, що тяжкість покарання збільшує ймовірність ризику переховування підозрюваного.

Крім того, існує ризик того, що ОСОБА_5 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення в межах кримінального провадження №0000005, враховуючи, що досудове розслідування триває та триває збір доказів у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя не виключає ризику незаконного впливу зі сторони підозрюваного ОСОБА_5 на свідків у кримінальному провадженні №0000005 з метою схилити їх до відмови від наданих показань на свою користь.

Також існує ризик вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення. В контексті наведеного, слідчий суддя приймає до уваги те, що ОСОБА_5 08.05.2020 засуджений за ч.2 ст.307 КК України до 5-ти років позбавлення волі з іспитовим строком 3 роки, що може свідчити про кримінальний спосіб життя підозрюваного та, відповідно, отримання ним незаконних джерел доходів.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином прокурором не доведений.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Оскільки за обставин даного кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується вчинення тяжкого злочину, з огляду на встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи особу підозрюваного, який раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення аналогічного кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконним обігом наркотичних речовин, а також завдання даного кримінального провадження, які зводяться в тому числі до притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, - більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого судді, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде сприяти забезпеченню досягнення завдань даного кримінального провадження на початковій стадії досудового розслідування.

Будь-яких обставин, які є перешкодою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені частиною другою статті 183 КПК України, а також фактів, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на теперішній час не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчої СУ ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 слід задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 09 листопада 2024 року.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В силу п.2 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи особу підозрюваного ОСОБА_5 , обставини кримінального провадження, тяжкість інкримінованого йому кримінального правопорушення, відсутність доказів скрутного матеріального становища підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 211 960 грн, яка є достатньою для запобігання ризикам та забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків в межах кримінального провадження №0000005 від 03 січня 2024 року.

Керуючись статтями 176-178, 182, 183, 184, 193-194, 196-197, 199, 205, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання слідчої відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 09 листопада 2024 року до 15 год. 30 хв..

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання ОСОБА_5 , а саме з 15 години 30 хвилин 11 вересня 2024 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 211 960 грн (двісті одинадцять тисяч дев`ятсот шістдесят гривень).

Застава може бути внесена підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок UA0000277, одержувач ТУ ДСА України в Житомирській області, , МФО 820172 в ДКСУ, м.Київ, з призначенням платежу: «застава прізвище, ім`я, по батькові (найменування) платника, що вносить заставу та особи, за яку вноситься застава, № справи, суд, який постановив ухвалу про застосування запобіжного заходу.».

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Корольовського районного суду м.Житомира коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у визначеному розмірі до закінчення строку дії цієї ухвали.

У разі внесення застави у визначеному цією ухвалою розмірі вважається, що до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді застави та у такому випадку покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, та до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися за межі Житомирської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4)утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні №0000005 з приводу обставин вчинення інкримінованому йому кримінального правопорушення;

5) здати на зберігання до СУ ГУНП в Житомирській області документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Строк дії ухвали, а також обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, - встановити до 09 листопада 2024 року до 15 год.30 хв.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного та його явки за викликом, а також підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали щодо виконання покладених на підозрюваного обов`язків у разі внесення застави покласти на слідчих СУ ГУНП в Житомирській області, які здійснюють досудове розслідування в кримінальному провадженні №0000005.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 18 вересня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1