Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/7031/24
У Х В А Л А

10 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвокат ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000117 від 17.07.2014,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного постановою старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України у м. Києві ОСОБА_5 від 15.09.2010 у кримінальній справі № 1618 на об`єкти нерухомого та рухомого майна ОСОБА_4 , а саме: автомобілі, вклади, цінності та інше майно, де б воно не знаходилось і у чому б не виражалось та заборони їх відчуження.

В обґрунтування клопотання його автор зазначив, що постановою старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України у м. Києві ОСОБА_5 від 15.09.2010 у кримінальній справі № 1618 накладено арешт на об`єкти нерухомого та рухомого майна ОСОБА_4 як дружини обвинуваченого ОСОБА_6 , а саме: автомобілі, вклади, цінності та інше майно, де б воно не знаходилось і у чому б не виражалось та заборонено їх відчуження.

Зазначена постанова досі перебуває на виконанні, що підтверджується листом регіонального сервісного центру у м. Києві МВС України.

Зазначена кримінальна справа 14.05.2014 повернута судом для проведення додаткового розслідування, а в подальшому на підставі її матеріалів до ЄРДР 17.07.2014 внесено відомості у кримінальному провадженні № 0000117 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Проведення досудового розслідування з 05.08.2014 здійснювалося СВ Подільського РУ ГУМВС України у м. Києві, а на даний час - СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Повідомлення про підозру у кримінальному провадженні не здійснювалося.

Вважає, що підстави для подальшого арешту майна відсутні.

Автор клопотання в судовому засіданні таке підтримав з наведених у ньому мотивів.

Прокурор в судове засідання не з`явився, просив проводити судовий розгляд без його участі.

Розглянувши доводи клопотання, дослідивши додані матеріали, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 132 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК).

Відповідно до вимог частини 1 статті 174 КПК, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абзац 2 частини 1 статті 174 КПК).

З`ясовано, що вказаний арешт накладено на спільну сумісну власність подружжя постановою слідчого 15.09.2010 у кримінальній справі № 1618, порушеній стосовно ОСОБА_6 за ч. 2 ст. 367 КК України, з метою забезпечення майбутнього цивільного позову.

Проте, в подальшому у кримінальному провадженні № 0000117 від 17.07.2014 (зареєстрованому на підставі матеріалів кримінальної справи № 1618) підозра ОСОБА_6 не висувалась, відтак цивільний позов до нього чи до осіб, які відповідають за його дії також не подано.

Отже подальше збереження арешту майна з цієї підстави не узгоджується з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК.

Відповідно до п. 21.4 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 727/2878/19, а також попередніх висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2018 року у справі № 335/12096/15-ц з урахуванням ухвали про виправлення описки від 3 липня 2018 року, від 17 жовтня 2018 року у справі № 461/233/17 та від 7 листопада 2018 року у справі № 296/8586/16-ц, якщо арешт накладений на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, розпочатого в період дії КПК України 1960 року і такого, що триває, а кримінальне провадження не передане до суду на час набрання чинності КПК України 2012 року, то вирішення питання щодо зняття такого арешту й оскарження відповідних дій або бездіяльності слідчого в кримінальному провадженні здійснюються за правилами КПК України 2012 року.

Окремою формою судової діяльності відповідно до КПК України 2012 року є судовий контроль, який реалізує слідчий суддя, за додержанням законів органами досудового розслідування та прокурором. Зміст і характер судового контролю в межах кримінального процесу пов`язаний передусім із необхідністю забезпечення прав і свобод людини як на стадії досудового розслідування кримінального провадження, так і після його закінчення.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя не вбачає підстав для подальшого збереження арешту майна.

Таким чином, подане клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 174, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000117 від 17.07.2014 - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений постановою старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління Служби безпеки України у м. Києві ОСОБА_5 від 15.09.2010, у кримінальній справі № 1618 на об`єкти нерухомого та рухомого майна ОСОБА_4 , а саме: автомобілі, вклади, цінності та інше майно, де б воно не знаходилось і у чому б не виражалось та заборони їх відчуження.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1