ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/1709/24 Справа № 932/4979/24 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 серпня 2024 року про залишення без задоволення скарги ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноважених осіб Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В:

Обставини, встановлені рішенням суду першої інстанції, короткий зміст оскарженого рішення.

Ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 серпня 2024 року залишено без задоволення скаргу ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноважених осіб Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування рішення слідчий суддя зазначив, що із заяви ОСОБА_6 вбачається, що між нею та ПрАТ «ДТЕК» Дніпровські електромережі виникли відносини з приводу укладення договору постачання електроенергії, відключення об?єкту від енергопостачання, врегулювання виниклої заборгованості по оплаті за світло тощо.

Такі факти та дії працівників ДТЕК не містять достатніх відомостей про те, що було вчинено кримінальне правопорушення. Між тим, катування полягає у спричиненні фізичного болю, з метою схилити особу до вчинення дій, що суперечать її волі, у тому числі отримати інформацію чи зізнання, або з метою покарати її чи іншу особу за дії, вчинені нею або іншою особою чи у вчиненні яких вона або інша особа підозрюється, або з метою залякування її або інших осіб.

Вказує, що таких обставин в ході розгляду скарги, не встановлено, а тому скарга є необґрунтованою, а викладені в ній обставини не містять достатніх даних, які вказують на наявність вчинення кримінального правопорушення..

Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді скасувати та зобов`язати суб`єктів оскарження внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідних відомостей по ч. 2 ст. 127 КК України викладеним у її заяві від 30.05.2024 року

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що в даному моєму випадку особи, винні у незаконному відключенні електроенергії в її будинку, змушували її проти її волі підписати з ними договори, і навіть не договори, а змушували її підписати незаконну заяву про приєднання.

Вказує, що умисні незаконні дії АТ ДТЕК Дніпровські Електромережі призвели до порушення її конституційних прав і свобод, і, насамперед, права на життя, викликало нестерпне почуття незахищеності та безпорадності, що не припинилися до теперішнього часу, призвело до порушення її нормальних життєвих зв`язків, вимагають від неї часу та зусиль для організації свого життя, необхідних для відновлення попереднього стану.

У зв`язку з незаконними діями АТ ДТЕК Дніпровські Електромережі вона змушена докладати зусиль для забезпечення безпеки свого життя.

Також зазначає, що під її душевними переживаннями і стражданнями, заподіяними її здоров`ю, внаслідок незаконних дій АТ ДТЕК Дніпровські Електромережі слід розуміти почуття ущербності, неповноцінності, сорому, страху, безпорадності, приниження, що відчувається нею, в переживанні дискомфортного стану взагалі, невдоволення нормально пересуватися, повноцінно сприймати навколишній світ, неможливістю внаслідок цього задовольнити свої культурно-побутові потреби.

В судове засідання ОСОБА_6 не зявилась, про місце та час розгляду справи повідомлена належним чином, про причини не явки до суду не повідомила.

Мотиви апеляційного суду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів приходить до наступного.

Згідно зі ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Вказані вимоги були в повному обсязі дотримані слідчим суддею при винесенні рішення.

Перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає їх безпідставними.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, в тому числі і бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 слідчий суддя обґрунтовував прийняте рішення тим, що із заяви ОСОБА_6 вбачається, що між нею та ПрАТ «ДТЕК» Дніпровські електромережі виникли відносини з приводу укладення договору постачання електроенергії, відключення об?єкту від енергопостачання, врегулювання виниклої заборгованості по оплаті за світло тощо.

Такі факти та дії працівників ДТЕК не містять достатніх відомостей про те, що було вчинено кримінальне правопорушення. Між тим, катування полягає у спричиненні фізичного болю, з метою схилити особу до вчинення дій, що суперечать її волі, у тому числі отримати інформацію чи зізнання, або з метою покарати її чи іншу особу за дії, вчинені нею або іншою особою чи у вчиненні яких вона або інша особа підозрюється, або з метою залякування її або інших осіб.

Судова колегія апеляційного суду погоджується із такою позицією.

Так, системний аналіз змісту норми ч. 1 ст. 214 КПК України свідчить про те, що бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка є предметом оскарження в порядку статті 303 КПК України, полягає у невнесенні вказаними особами відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (статті 214 частина 2КПК України).

Згідно з статті 214 частиною 4 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Внесення відомостей до ЄРДР, врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 № 139). Згідно з п. 1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

При цьому зміст ч. l ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Згідно зі ст. 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Із зазначеного виходить, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.

Колегія суддів виходить з того, що до ЄРДР вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного кримінального правопорушення. Якщо таких даних немає, то такі відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, колегія суддів також враховує висновок Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, відповідно до якого підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Апеляційним переглядом встановлено, що в заяві ОСОБА_6 не має обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, відсутні об`єктивні дані, які б свідчили про реальну необхідність внесення відомостей до ЄРДР та вважає, що в заяві фактично зазначено незгоду заявника з діями працівників ПрАТ ДТЕК що свідчать про цивільно-правові відносини.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд приходить до переконання, що істотних порушень вимог положень КПК України, які б були безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді не виявлено.

Колегія суддів вважає рішення суду першої інстанції законним і обґрунтованим та підстав для його скасування за доводами апеляційної скарги не вбачає.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 серпня 2024 року про залишення без задоволення скарги ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноважених осіб Головного Управління Національної поліції в Дніпропетровській області, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4