УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.08.2024 Справа №607/9158/23 Провадження №1-кп/607/995/2024

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 , представника потерпілої адвоката ОСОБА_7 , у м.Тернополі в залі суду у відкритому засіданні під час розгляду кримінального провадження №0000255, стосовно ОСОБА_4 про обвинувачення за ч.1 ст.286 КК України,-

встановив:

Представник потерпілої ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 заявив клопотання про призначення додаткової судової-медичної експертизи.

У клопотанні зазначено: «…За висунутим обвинуваченням «У результаті вищезазначеної дорожньо- транспортної пригоди, пішоходу ОСОБА_6 спричинено тілесні ушкодження у вигляді закритої травми правого колінного суглоба у виді переломів виростків стегнової кістки та малогомілкових кісток, внутрішньо суглобового перелому проксимального метаепіфіза великогомілкової кістки, з пошкодженням зв`язкового апарату, травми правої кисті у виді авульсивного перелому нігтьової фаланги 5-го пальця, травми голови у виді черепно- - мозкової травми із струсом головного мозку, які супроводжувалися тривалим (більш як 21день) розладом здоров`я за ідею ознакою належать до середньої тяжкості тілесних ушкоджень п.п. 2.2.1 (а. в). 2.2.2 «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень» МОЗ України, Київ, 1995. Порушення водієм ОСОБА_4 вимог п. 18.4 Правил дорожнього руху України перебуває у прямому причинному зв`язку із настанням даної дорожньо транспортної пригоди та спричиненням потерпілій ОСОБА_6 тілесних ушкоджень середньої тяжкості.». Характер тілесних ушкоджень, отриманих ОСОБА_6 , внаслідок ДТП встановлений за Висновком СМЕ №108, за наслідком проведення дослідження експертом 15 лютого 2023 року було встановлено як тілесні ушкодження середньої тяжкості, в наступному описі закриту травму правого колінного суглоба у виді переломів виростків стегнової кістки та малогомілкової кісток, внутрішньосуглобового перелому проксимального метаепіфіза (верхнього кінця) великогомілкової кістки, з пошкодженням зв`язкового апарату: травму правої кисті у виді авульсивного (відривного) перелому нігтьової фаланги 5-го пальця; травма голови у виді черепно-мозкової травми із струсом головного мозку та зовнішніми ушкодженнями "осадненням" тім`яної ділянки волосистої частини голови і носа. Проте з дати проведення дослідження експертом 15 лютого 2023 року Терпілої пройшов тривалий час і за даний час здоров`я потерпілої ОСОБА_8 тільки погіршувалося відповідно її стан змінювався тільки в гіршу сторону. Опис та характер таких змін містяться в позовній заяві, а також підтверджуються також долученими до позовної заяви копіями медичних документів.

Відповідно до п.2.1.1. Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень (Затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 р. N 6 ) ознаки тяжкого тілесного ушкодження: а) небезпека для життя; б)втрата будь-якого органа або втрата органом його функцій; в)душевна хвороба; г)розлад здоров`я, поєднаний зі стійкою втратою працездатності не менш ніж на одну третину; д)переривання вагітності; е)невиправне знівечення обличчя.

Відповідно до п.2.1.6 Правил розлад здоров`я, пов`язаний зі стійкою втратою працездатності не менш ніж на одну третину (не менш 33%). Під стійкою (постійною) втратою загальної працездатності належить розуміти таку необоротну втрату функції, котра повністю не відновлюється. Після проведення СМЕ ОСОБА_6 отримала III групу інвалідності, що підтверджується довідкою МСЕК серії 12 ААГ №719414, копія якої було долучено до матеріалів провадження. Також, з опису травм та Із долученої виписки з медичної картки хворого №461 вбачається, що ОСОБА_6 доставлена 24.01.2023 року в КНП «Тернопільська міська лікарня швидкою допомоги» в стаціонарне відділення з діагнозом: ... в тому числі - Закрита травма правого колінного суглобу. Травмування колінного суглобу обумовлює необхідність проведення ендопротезування даного суглобу. Згідно загальної медичної термінології ендопротезування це хірургічна операція за допомогою якої, зруйновані суглоби, замінюються штучними. Дані відомості не були відомі при проведення первинної експертизи проведеної 15 лютого 2023 року Висновок СМЕ№108. Згідно з пунктом 1.2.14 «Інструкції про призначення та проведення судових екстаз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» 08.10.1998 № 53/5, з подальшими змінами та доповненнями, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Додатковою, зокрема, є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи та не були предметом експертного дослідження. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи. На даний час, з метою правильної кваліфікації дій обвинуваченого та встановлення дійсної тяжкості отриманих ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, необхідно призначити проведення додаткової судової медичної експертизи проведення якої доручити експертам Тернопільського обласного бюро судово- медичної експертизи (вулиця Князя Острозького, 5, Тернопіль, Тернопільська область, 46008), на вирішення якої поставити наступні питання: Яка ступінь тяжкості тілесних ушкоджень отриманих ОСОБА_6 в результаті ДТП, що мало місце 4 січня 2023 року о 19 годині 30 хвилин за участі автомобіля Тоуоtа Avensisр.н. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 , в напрямку перехрестя «Збаразьке кільце», з урахуванням їх характеру, локалізації, тривалості втрати працездатності, стійкої втрати загальної працездатності та необхідності подальшого ендопротезування колінного суглобу?»

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_7 пояснив, що підтримує клопотання про призначення судової-медичної експертизи.

Потерпіла ОСОБА_6 пояснила, що підтримує клопотання її представника - адвоката ОСОБА_7 .

Прокурор ОСОБА_3 пояснив, що заперечень немає.

Захисник ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотання адвоката ОСОБА_7 про призначення додаткової судової-медичної експертизи. Зокрема, він зазначив: «Представником потерпілої у кримінальному провадженні № 0000255 (судова справа № 607/9158/23) ОСОБА_6 адвокатом ОСОБА_7 подано суду клопотання про призначення додаткової судово-медичної експертизи, на вирішення якої поставлені питання: яка ступінь тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих ОСОБА_6 в результаті ДТП, що мала місце 4 січня 2023 року о 19 годині 30 хвилин за участі автомобіля ТОYОТА AVENSIS р.н. НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_4 по пр.. С.Бандери м.Тернопіль в напрямку перехрестя «Збаразьке кільце» з урахуванням їх характеру, локалізації, тривалості втрати працездатності, стійкої втрати загальної працездатності та необхідності подальшого ендопротезування колінного суглобу. Дане клопотання до задоволення не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ст.332 Кримінального процесуального кодексу України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Статтею 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, зокрема, обов`язковим проведення експертизи для встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень.

У вказаному вище клопотанні представника потерпілої адвоката ОСОБА_7 міститься питання призначення додаткової судово-медичної експертизи. Для обґрунтування своєї позиції він наводить визначення такої експертизи, що міститься в пункті 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5). Однак, дана Інструкція стосується лише судових експертиз, які проводяться експертами державних спеціалізованих науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - експертні установи) та атестованими судовими експертами, які не є працівниками державних спеціалізованих установ і не стосується судово-медичних та судово-психіатричних експертиз.

Згідно з ст.2 Закону України «Про судову експертизу» законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів.

Порядок проведення судово-медичної експертизи регулюється відповідною Інструкцією, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 |/ року № 6, якою визначені види таких судово-медичних експертиз, як первинна, додаткова, повторна, комісійна.

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України N 8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові. У випадках, коли виникає необхідність провести дослідження нових об`єктів або щодо інших обставин справи, суд призначає нову експертизу, яка не є додатковою.

Із змісту статей 13, 46 Закону України «Про судоустрій» вбачається, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду та Пленуму Веховного Суду враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй Постанові від 25 листопада 2019 року (справа № 420/1667/18) об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду зазначила, що у постанові №8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» Верховний Суд України звернув увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків і вказані роз`яснення Пленуму є актуальними і при застосуванні положень КПК у редакції 2012 року.

Із змісту поданого представником потерпілою клопотання не вбачається в чому полягають неповнота або неясність висновку судово-медичної експертизи від 15 лютого 2023 року №108.: зокрема, які із поданих йому об`єктів експерт не дослідив, на які порушені перед ним питання експерт не дав вичерпних відповідей. В клопотанні не зазначено чому представник потерпілої вважає, що вказаний висновок СМЕ №108 від 15 лютого 2023 року нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. Таким чином, підстав для призначення додаткової судово-медичної експертизи з метою визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих ОСОБА_6 в результаті ДТП немає. Також немає і передбачених ч.2 ст.332 КПК України підстав для суду доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання(якщо суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а Допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою етапі 509 цього Кодексу; існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необгрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності)».

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 просив відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 про призначення додаткової судової-медичної експертизи, посилаючись на письмові заперечення. Також, він пояснив, що у випадку, якщо адвокат ОСОБА_7 заявить нове клопотання з дотриманням положень законів щодо порядку призначення експертизи сторона захисту доповнить його своїми запитаннями. Крім того, питання які зазначені у клопотанні адвоката ОСОБА_7 є предметом дослідження комплексної судово-медичної експертизи. В даній ситуації суд з власної ініціативи не може виправити вказані розбіжності, оскільки відповідно до ч.2 ст.332 КПК України, підстав доручити проведення експертизи незалежно від наявності клопотання, в даному випадку немає.

На підставі статей 7, 10, 22 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема відносяться рівність перед законом і судом та забезпечення доведеності вини, змагальність сторін і свобода в поданні ними суду своїх доказів та у доведенні перед судом їх переконливості; у сторін не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених КПК України, за будь-якими ознаками. Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про судову експертизу» законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів.

Порядок проведення судово-медичної експертизи регулюється Інструкцією, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.95 року №6, якою визначені види таких судово-медичних експертиз, як первинна, додаткова, повторна, комісійна.

У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України N8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо.

Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер.

Із змісту статей 13, 46 Закону України «Про судоустрій» вбачається, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду та Пленуму Веховного Суду враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

У своїй Постанові від 25 листопада 2019 року (справа № 420/1667/18) об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду зазначила, що у постанові №8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» Верховний Суд України звернув увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків і вказані роз`яснення Пленуму є актуальними і при застосуванні положень КПК у редакції 2012 року.

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 06 червня 2024 року задоволено клопотання адвоката ОСОБА_7 про надання доручення провести слідчі дії. На виконання цього доручення суду надано копії з медико-експертної справи ОСОБА_6 .

Однак, із змісту клопотання адвоката ОСОБА_7 не вбачається в чому полягають неповнота або неясність висновку судово-медичної експертизи №108 від 15 лютого 2023 року. Зокрема, не зазначено, які з наданих об`єктів експерт не дослідив і на які запитання не дав вичерпних відповідей. Також, не мотивовано чому висновок СМЕ №108 від 15 лютого 2023 року нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. Отже, підстав для призначення додаткової судово-медичної експертизи з метою визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих ОСОБА_6 в результаті ДТП немає.

За таких обставин клопотання адвоката ОСОБА_7 про призначення додаткової судової-медичної експертизи до задоволення не підлягає.

Керуючись статтями 242, 332, 350, 369, 392 КПК України, суд, -

постановив:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_7 про призначення додаткової судової-медичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Головуючий суддя ОСОБА_1