Провадження по справі № 1-кс/522/3927/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року місто Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до керівника Одеської обласної прокуратури із заявою про внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 367, ч.2 ст. 382 КК України, які на її думку, вчиненні заступником керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси

ОСОБА_4 наданих в скарзі обґрунтувань встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_5 від 25.08.2022 року було задоволено скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань в порядку ст. 303 КПК України та зобов`язано посадових осіб ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, виконати вимоги ст. 214 КПК України та невідкладно внести до ЄРДР відповідні відомості за заявою ОСОБА_3 , поданою 20.07.2022 року, розпочати досудове розслідування та надати заявниці відповідний витяг з ЄРДР.

ОСОБА_3 отримала повідомлення про початок досудового розслідування за кримінальним провадженням № 0001061 за вих. № 60-СВ-4122 від 07.09.2022 та витяг з ЄРДР щодо вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України.

Проте, ОСОБА_3 вказує, що відомості за ч.4 ст. 189 КК України до ЄРДР не внесені, а тому вважає що вимоги ст.214 КПК України виконані не були.

Заступником керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 була надана відповідь за вих. № 4726ВИХ-24 50-726-22від 27.06.2024, згідно якої було повідомлено, що Київською окружною прокуратурою м.Одеси було розглянуто звернення ОСОБА_3 (вих.4488-24 від 20.06.2024) щодо внесення до ЄРДР за її зверненнями від 20.07.2022 та належного виконання ухвали Київського районного суду м.Одеси від 25.08.2022.

04.07.2024 року ОСОБА_3 звернулась до Одеської обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінальних правопорушень заступником керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_4 , передбачених ч.1 ст. 367, ч.2 ст. 382 КК України.

Однак, як вважає скаржниця ОСОБА_3 відомості про злочин, вказані в заяві, в порушення вимог ст.214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань протягом строку встановленого законом - 24 годин, - не внесені і їй не був наданий витяг із вказаного ЄРДР.

У зв`язку з чим, заявниця звернулась до слідчого судді зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судове засідання, будучи належним чином сповіщеним про день, час та місце розгляду скарги, не з`явився.

На адресу суду надійшли письмові заперечення заступника керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_6 , які надійшли з Київської окружної прокуратури м.Одеси на електронну адресу Приморського районного суду м.Одеси, в яких були надані пояснення щодо виконання ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 25.08.2022 та внесення відомостей до ЄРДР.

Заявниця ОСОБА_3 будучи сповіщеною належним чином про дату, час та місце слухання скарги, в судове засідання не з`явилась, згідно поданої заяви просила розглядати скаргу за її відсутності (заява надійшла до суду 17.07.2024 року згідно вх. № 58913/24 від 17.07.2024). Окрім цього, від ОСОБА_3 01.08.2024 року надійшла заява про уточнення доводів скарги (надіслана електронною поштою за вх № 63735/24 від 01.08.2024), в яких вона не погоджується з викладеними запереченнями заступника керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_6 , надісланими до Приморського районного суду м.Одеси, посилаючись на їх нечітке формулювання та неможливсість прочитати сам текст.

У вказаних уточненнях ОСОБА_3 просить задовольнити її скаргу та зобов`язати уповноважених відповідальних посадових осіб Одеської обласної прокуратури внести до ЄРДР її заяву від 04.07.2024 року щодо скоєних правопорушень заступником керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_7 за правовою кваліфікацією, передбаченою ч.1 ст. 367, ч.2 ст. 382 КК України та негайно приступити до розслідування.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов до висновку, що скарга задоволенню не підлягає, з наступних підстав.

Мотиви слідчого судді.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Стаття 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист інтересів суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування та судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до кримінальної відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Консультативна рада європейських суддів (далі КРЄС) у пункті 12 Висновку № 1 (2001) наголосила: «Судовій владі повинні довіряти не лише сторони окремої судової справи, а й суспільство в цілому. Таким чином, суддя не просто повинен насправді бути вільним від будь-яких зв`язків, прихильностей, упередженості, він чи вона повинні вважатися вільними від цього з точки зору розсудливого спостерігача. У протилежному випадку довіру до судової влади може бути підірвано».

У пункті 9 Висновку № 3 (2002) КРЄС констатовано, що довіра до судової системи є надзвичайно важливою в контексті глобалізації спорів та зростання доступу до судових рішень. У державі, яка керується верховенством права, громадськість має очікувати прийняття загальних принципів, які відповідали б вимогам справедливого суду та забезпечували б основоположні права. Обов`язки, покладені на суддів, мають визначатися таким чином, щоб гарантувати неупередженість суддів та їхню ефективну діяльність.

Відповідно до пункту 21 Висновку № 3 (2002) КРЄС судді повинні за всіх обставин діяти безсторонньо з тим, щоб забезпечити відсутність правомірних підстав у громадян підозрювати якусь упередженість. У цьому відношенні безсторонність повинна бути очевидною як під час виконання суддею судових функцій, так і інших дій.

Готуючи судове рішення, слідчий суддя повинен дотримуватись його належного мотивування.

Вмотивованість це вимога до суду наводити письмово в рішенні судження, пояснення про наявність чи відсутність фактів, які є основою висновку суду за результатами вирішення справи (заяви, клопотання). Це також пояснення суду, чому він ухвалив саме таке рішення, погодився з одними та відкинув інші доводи.

Обов`язок суду мотивувати прийняття або відхилення доводів сторін по суті спору (заяви, клопотання) полягає у відображенні в судовому рішенні висновків суду про те, що саме дало йому підстави прийняти та/чи відхилити аргументи сторін щодо суті спору (заяви, клопотання), з посиланням на з`ясовані у справі обставини та норми права, що підлягають застосуванню до правовідносин, що склалися.

Щоб судове рішення вважалося належно мотивованим недостатньо просто процитувати закон та перерахувати докази, надані сторонами. Важливо навести ті висновки, яких дійшов суд за результатами оцінки доказів, та знайти настільки вагомі й одночасно зрозумілі аргументи на користь прийнятого судового рішення, щоб вони переконали в законності й справедливості вирішення справи (заяви, клопотання).

Судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до частини першої статті 372 КПК України ухвала, що викладається окремим документом, складається, зокрема, з мотивувальної частини із зазначенням суті питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається; встановлених судом обставин із посиланням на докази, а також мотивів неврахування окремих доказів; мотивів, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

За приписами ст.5 КПК України, процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Згідно ч. 1 п. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність, зокрема слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення.

За змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.09.2021 у справі № 556/450/18.

Положення статті 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним Кодексом України, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину (кримінального правопорушення), мають бути критерієм внесення заяви до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до п. 1.2 розділу II Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Так, частиною 5 статті 214 КПК України визначено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Отже, сама норма кримінального процесуального закону опосередковано містить вимогу наявності у заяві, повідомленні відомостей про кримінальне правопорушення, а саме наявність ознак кримінального правопорушення. Для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне.

З матеріалів скарги, які були надані слідчому судді становлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_5 від 25.08.2022 року було задоволено вимоги скарги ОСОБА_3 та зобов`язано посадових осіб Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, виконати вимоги ст. 214 КПК України, та невідкладно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні відомості за заявою ОСОБА_3 , поданою 20.07.2022 року, розпочати досудове розслідування та надати заявниці відповідний витяг з ЄРДР. Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на посадових осіб Київської окружної прокуратури м. Одеси.

В подальшому, як вбачається з тексту скарги ОСОБА_3 02.09.2022 року вона особисто на адресу керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси «Укрпоштою» направила на виконання ухвалу слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_5 від 25.08.2022 за справою № 947/16883/22. ОСОБА_3 отримала повідомлення про початок досудового розслідування за кримінальним провадженням № 0001061 за вих. № 60-СВ-4122 від 07.09.2022 та витяг з ЄРДР за ч.1 ст. 364 КК України.

Тобто, ОСОБА_3 отримала витяг з ЄРДР за її заявою, за якою розпочате кримінальне провадження, йому присвоєний відповідний номер, а уповноваженою особою ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області була внесена відповідна кваліфікація кримінального правопорушення.

З наданих письмових заперечень заступника керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_6 встановлено наступне:

06.09.2022 на адресу Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшла вищезазначена ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_5 щодо зобов`язання посадових осіб Одеського районного управління поліції №І Головного управління Національної поліції в Одеській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 , від 20.07.2022 за фактом зловживання повноваженнями головою ОСББ «ЛЮСТДОРФ 139/1» ОСОБА_8 .

На виконання вказаної ухвали суду, відповідно до ст. 214 КПК України, 07.09.2022 слідчим СВ ОРУП МІ ГУНП в Одеській області внесено відомості до ЄРДР за № 0001061, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364-І КК України (копія витягу 3 ЄРДР додається).

У подальшому, процесуальним керівником 17.10.2022 прийнято рішення про об`єднання вищезазначеного кримінального провадження з кримінальним провадженням № 0000317.

Що стосується внесення відомостей до ЄРДР за ч. 4 ст. 189 КК України повідомляю, що відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом. За таких обставин внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті із них які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення

Слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, Враховуючи викладене, оскільки заява ОСОБА_3 від 20.07.2022 не містила жодних даних, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України (Вимагання вчинене організованою групою),-то відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за вказаною статтею не вносились

На теперішній час досудове розслідування в кримінальному провадженні триває. Кінцеве рішення, а також рішення щодо додаткової кваліфікації кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 189 КК України, буде прийнято за результатами проведення слідчих дій та здобутих доказів відповідно до вимог чинного законодавства України.

Таким чином, вбачається, що ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_5 щодо зобов`язання посадових осіб Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 20.07.2022, фактично виконана, оскільки слідчим суддею не зазначено, за якою саме статтею та/або статтями мались вноситись відомості до ЄРДР.

Крім того, виконання рішення суду доручено посадовим особам Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області, а не Київської окружної прокуратури міста Одеси, що виключає склад злочину ст. 382 КК України. В той же час, ст. 367 КК України на яку посилається ОСОБА_3 передбачає обов`язковий матеріальний склад злочину у вигляді шкоди, який відсутній в даному випадку.

Слідчий суддя не погоджується з доводами ОСОБА_3 щодо нечіткого обґрунтування письмових заперечень заступника керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_6 , оскільки вважає, що в зазначених поясненнях чітко викладені обставини та хронологія дій уповноважених осіб поліції та прокуратури після отримання ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_5 від 25.08.2022 року.

Разом з цим, резолютивна частина ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_5 від 25.08.2022 року не містить обов`язку вносити відомості до ЄРДР за ч.4 ст. 189, ч.1 ст. 364 КК України, а лише містить вказівки на внесення відповідних відомостей про злочин за заявою ОСОБА_3 .

Окрім цього, слідчий суддя звертає увагу, що згідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 25.08.2022 було зобов`язано виконати вимоги ст.214 КПК зобов`язано посадових осіб Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області, уповноважених на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, виконати вимоги ст. 214 КПК України, а не заступника керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_6 , а тому не зрозумілі вимоги скаржниці про притягнення до кримінальної відповідальності за невиконання ухвали слідчого судді саме прокурором ОСОБА_9 .

Щодо посилання ОСОБА_3 на той факт, що контроль за виконанням ухвали слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_5 було покладено на посадових осіб Київської окружної прокуратури м.Одеси, то вказаний вислів не покладає обов`язок відповідальності за її виконання саме на заступника керівника цієї прокуратури. А лише той факт що за підписом заступника керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_6 була надана відповідь ОСОБА_3 на її запит, не робить його відповідальною особою за виконання ухвали слідчого судді від 25.08.2022.

Додатково слід зазначити, що також ухвала слідчого судді Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_5 від 25.08.2022 не містить вказівки зобов`язати саме заступника керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_6 вносити відомості до ЄРДР.

Водночас, слідчий суддя роз`яснює, що надання відповідної кваліфікації кримінального правопорушення в рамках кримінального провадження є прерогативою органу досудового розслідування чи прокурора, що вимагають норми КПК України.

Оскільки відомості до ЄРДР вносять до здійснення досудового розслідування, очевидно, що слідчий (дізнавач, прокурор), зазначає відомості щодо короткого викладу обставин і попередньої кваліфікації, виходячи із інформації, якою володіє на момент реєстрації.

Лише в ході розслідування, коли орган досудового розслідування встановить обставини визначені у ст. 91 КПК, стане зрозуміло, чи була попередня кваліфікація, яку внесено до ЄРДР і короткий виклад обставин, відповідними вчиненому діянню, або внесено припущення, яке не було підтверджено, і діяння має іншу кваліфікацію.

Саме тому законодавець, у ст. 214 КПК використав терміни «можуть» свідчити про вчинення кримінального правопорушення, «попередня» кваліфікація.

Вказаної правової позиції дотримується Верховний Суд, яка викладена в постанові Третьої судової палати Касаційного кримінального суду від 10.06.2024 (справа № 727/5573/20, провадження № 51-2355км23).

З досліджених доказів, наданих слідчому судді, встановлено, що ухвала слідчого Київського районного суду м.Одеси ОСОБА_5 була виконана, відомості, які містяться в заяві ОСОБА_3 були перевірені та внесені до ЄРДР, та уповноваженою особою ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області присвоєна відповідна попередня кваліфікація кримінального правопорушення, про яке йдеться в заяві ОСОБА_3 .

Тобто, з наданих пояснень встановлено, що кримінальне провадження триває, докази збираються, проведення досудового розслідування було доручено посадовим особам ОРУП № 1 ГУНП в Одеській області. Кінцеве рішення та додаткова кваліфікація злочинів ще не прийняті.

Також слідчий суддя звертає увагу на той факт, що вказані відомості були повідомлені заявниці ОСОБА_3 у відповіді на запит за підписом заступника керівника Київської окружної прокуратури м.Одеси ОСОБА_6 датованого 05.07.2024 року за № 4907ВИХ-24 50-726-22, на який вона особисто посилається в тексті своєї скарги та копія якого долучена до скарги (а.с.9).

В цілому, вимоги скарги ОСОБА_3 зводяться до незгоди з кваліфікацією вказаного кримінального провадження № 0001061, оскільки відомості за ч.4 ст. 189 КК України внесені до ЄРДР не були.

Розгляд скарги на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, обумовлює необхідність дослідження слідчим суддею самого повідомлення (заяви) про вчинення кримінального правопорушення на предмет того, чи може воно бути підставою для порушення кримінального провадження.

Враховуючи досліджені матеріали скарги ОСОБА_3 , надані заперечення прокурора, додатки до скарги, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні скарги ОСОБА_3 , осільки підстави для внесення відомостей за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Керуючись ст. 129-1 Конституції України, ст.ст. 2,5,214, 303-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Одеської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від 04.07.2024 року, - з підстав, зазначених у мотивувальній частині ухвали слідчого судді.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_10

08.08.2024