Справа № 643/8333/24
Провадження № 1-в/643/417/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Харкові заяву начальника Салтівського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області про виправлення описки у вироку Московського районного суду м. Харкова від 16.09.2024 відносно засудженого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, за ст. 126-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До Московського районного суду м. Харкова надійшла вищезазначена заява, в якій начальник Салтівського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області прохає вирішити неточності, які були виявлені у резолютивній частині вироку Московського районного суду м. Харкова від 16.09.2024 відносно ОСОБА_3 щодо обов`язків, покладених на засудженого відповідно до ч. 2 ст. 59-1 КК України.

В обґрунтування заяви зазначено, що при перегляді резолютивної частини вироку Московського районного суду м. Харкова від 16.09.2024 були виявлені неточності щодо обов`язків, покладених на засудженого відповідно до ч. 2 ст. 59-1 КК України, а саме, було зазначено, що на засудженого покладено обов`язки, передбачені п.п. 1,2 ч. 2, а саме: «періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання», що не відповідає редакції ч.2 ст.59-1 КК України, згідно якої на засудженого до пробаційного нагляду, окрім вищевказаних обов`язків, суд покладає обов`язок, передбачений п. 3 ч. 2 ст.59-1 КК України, а саме, «не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації».

Представник органу з питань пробації ОСОБА_4 прохала розглянути справу без її участі, про що зазначила у письмовій заяві.

Прокурор Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_5 прохала розглянути заяву без її участі, зазначивши, що питання зміни вироку, зокрема, його резолютивної частини шляхом погіршення становища засудженого не вирішується в порядку уточнення вироку, про що зазначила у письмовій заяві.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

З урахуванням вищевикладеного та беручи до уваги положення норми ч. 2 ст. 379 КПК України, суд вважає за можливе провести розгляд питання про виправлення описки у відсутності учасників судового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Вироком Московського районного суду м. Харкова від 16.09.2024 ОСОБА_3 , визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України та призначити йому покарання у вигляді пробаційного нагляду на строк 2 (два) роки, поклавши на нього обов`язки передбачені п. 1, 2 ч. 2, п. 4 ч. 3 ст. 59-1 КК України:

- періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

- повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання;

- виконувати заходи, передбачені пробаційною програмою.

Відповідно до ч. 1 ст. 49-2 КВК України строк покарання у виді пробаційного нагляду обчислювати з дня постановки ОСОБА_3 на облік уповноваженим органом з питань пробації.

На підставі п. 5 ч. 1 ст. 91-1 КК України, застосовано до ОСОБА_3 обмежувальний захід у вигляді направлення для проходження програми для кривдників строком на 3 (три) місяця, виконання якої покладено на Адміністрацію Салтівського району Харківської міської ради. Вирок набрав законної сили 17.10.2024.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чині. Питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Під описками слід розуміти неправильне написання слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, такі помилки судом не виправляються. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо).

Згідно з п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 1990 року із змінами, внесеними згідно з Постановами Пленуму Верховного Суду України № 3 від 04 червня 1993 року, № 3 від 13 січня 1995 року, № 12 від 03 грудня 1997 року «Про практику застосування судами України процесуального законодавства при вирішенні питань, пов`язаних із виконанням вироків» суди вправі вирішувати питання, які виникають при виконанні вироків внаслідок їх недоліків, зокрема, про усунення неточностей, допущених у вироку при написанні прізвища, імені, по батькові чи інших біографічних даних засудженого, а також описок та арифметичних помилок, коли вони очевидні і виправлення їх не стосується суті вироку і не тягне погіршення становища засудженого.

Аналізуючи вищенаведене, слід зауважити, що Кримінальний процесуальний кодекс України встановлює межі судового розгляду, тобто вказує, що може бути предметом судового дослідження і судового рішення за переданими до суду справам і які питання, розглядаючи справу, суд дозволити не має право. Так, не допускається погіршувати правове положення обвинуваченого, а тому у задоволені заяви слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 369 -372, ст. 537, 539 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені заяви начальника Салтівського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області про виправлення описки у вироку Московського районного суду м. Харкова від 16.09.2024 відносно засудженого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, за ст. 126-1 КК України відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1