Номер провадження:1-кс/521/3366/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ВСТУПНА ЧАСТИНА

Дата і місце постановлення ухвали:

30 жовтня 2024 року, м. Одеса.

Назва та склад суду, секретар судового засідання:

Малиновський районний суд м. Одеси у складі слідчого судді ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2

Найменування (номер) кримінального провадження:

Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000778 від 29.10.2024 року.

Прізвище, ім`я і по батькові, рік, місяць і день його народження, місце народження і місце проживання:

ОСОБА_3 ; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Закон України про кримінальну відповідальність, що передбачає кримінальне правопорушення:

Кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 186 КК України.

Сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

Прокурор ОСОБА_4 , підозрюваний ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_5

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА:

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєї ініціативи воно розглядається:

До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся слідчий відділення поліції №3 Одеського районного управління поліції №1 ГУНП в Одеській області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3 , мотивуючи клопотання тим, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор підтримав клопотання слідчого, наводячи підстави на підтримку своєї позиції.

Підозрюваний та захисник у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання.

Встановлені судом обставини із посиланням на докази, а також мотиви неврахування окремих доказів:

З клопотання слідчого та наданих матеріалів вбачається, що 28.10.2024 року, в період часу з 16 години 40 хвилин по 16 годину 45 хвилин, ОСОБА_3 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 , в умовах воєнного стану, відкрито заволодів мобільним телефоном Redmi Note 13 Pro 5G, завдавши ОСОБА_6 матеріальну шкоду.

За даним фактом 29.10.2024 року почато досудове розслідування, про що до ЄРДР внесені відповідні відомості про вчинене кримінальне правопорушення за №0000778 та 29.10.2024 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався:

У КПК України не зазначено, що розуміється під терміном «обґрунтована підозра» та за таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне звернутися до практики Європейського суду з прав людини, так як, відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обґрунтованість підозри у скоєнні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, підтверджується наявними у матеріалах клопотання доказами, а саме: протокол огляду місця події від 28.10.2024 року; протокол допиту потерпілого від 29.10.2024 року; протоколи пред`явлення особи для впізнання від 29.10.2024 року; заява про добровільну видачу від 29.10.2024 року; протоколи огляду від 29.10.2024 року; постанова про визнання речових доказів від 29.10.2024 року; протокол пред`явлення речі для впізнання за фотознімками від 29.10.2024 року; протоколи допиту свідків від 29.10.2024 року; протокол огляду відео від 29.10.2024 року, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини, так як може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_3 , міг вчинити правопорушення.

Необхідно зазначити, що достатність доказів для обґрунтованості підозри не повинна бути такою, щоб бути достатньою для засудження особи.

При цьому, відповідно до клопотання та матеріалів клопотання не вбачається, що сторона обвинувачення зволікає з проведенням досудового розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу ОСОБА_3 є: запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, саме вказані ризики були доведені прокурором в судовому засіданні.

У рішенні ЄСПЛ «Корнєв і Карпенко проти України» Суд зазначив, що п.3 ст. 5 «Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод» містить як процесуальну, так і матеріально-правову вимоги. Процесуальна вимога покладає на «посадову особу» обов`язок особисто заслухати доставлену до неї особу; матеріально-правова вимога покладає на неї обов`язок проаналізувати обставини «за» і «проти» рішення про позбавлення свободи, вирішити, посилаючись на юридичні критерії, чи існують підстави для позбавлення свободи, та винести рішення про звільнення, якщо таких підстав немає.

Аналізуючи обставини «за» і «проти» позбавлення ОСОБА_3 свободи, слідчий суддя вважає, що на даний час існують такі юридичні критерії як обґрунтована підозра у скоєнні злочину, тяжкість покарання, характер скоєння злочину, у якому підозрюється ОСОБА_3 , що вказує на наявність ризиків переховування його від органу досудового розслідування та суду, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Крім того, з урахуванням наявності на даній стадії досудового розслідування обґрунтованої підозри щодо ОСОБА_3 у вчиненні тяжкого злочину, слідчий суддя вважає, що міцність соціальних зв`язків ОСОБА_3 не є достатнім стримуючим фактором, який свідчив би про беззаперечну відсутність ризиків можливого переховування від органу досудового розслідування та суду, вчинення нового кримінального правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої, на даному етапі, підозри у вчиненні ОСОБА_3 злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_3 , буде достатнім, необхідним для належної поведінки підозрюваного і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Проте, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_3 не затриманий за вказаним кримінальним провадженням, будучи обізнаний про час та дату розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, самостійно з`явився до слідчого судді для розгляду вказаного клопотання.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання сторони обвинувачення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати запобіжний захід у вигляді застави, так як вказаний запобіжний захід забезпечить належну поведінку підозрюваного. При цьому, прокурором у судовому засіданні не було доведено, недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя також враховує обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання винуватим; вік 25 років та стан здоров`я підозрюваного відсутність скарг; ступінь міцності соціальних зв`язків в місці постійного проживання підозрюваного; відсутність у підозрюваного постійного місця роботи; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір шкоди, у завданні якої підозрюється.

Щодо розміру застави, то слідчий суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Орган досудового розслідування у своєму клопотанні просить визначити заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя вважає, що достатнім розміром застави за вказаним кримінальним провадженням, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного та встановлених ризиків, буде розмір застави у вигляді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, слідчий суддя враховує, що саме вказаний розмір застави зможе запобігти ризикам, які були встановлені під час розгляду клопотання.

Викладаючи мотиви прийнятого рішення, щодо обставин скоєного злочину та наявних доказів, слідчий суддя вважає за необхідне дотриматися балансу між мотивуванням судового рішення, що передбачено ч.1 ст. 370 КПК України та недопустимістю розголошення відомостей досудового розслідування, що передбачено ст. 222 КПК України.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 181, 183, 193, 194, 196, 197, 202, 205 КПК України, слідчий суддя, -

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА:

Висновки суду:

В задоволенні клопотання сторони обвинувачення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_3 відмовити.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_3 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 242240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

2)не відлучатися з м. Одеси без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду;

3)повідомляти про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_3 , що підозрюваний, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому або прокурору.

Строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження:

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1