УХВАЛА

16 липня 2024 року

м. Київ

справа № 513/1028/23

провадження № 51-1892ск24

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу прокурора ОСОБА_4 , який брав участь у розгляді кримінального провадження судом першої інстанції на ухвалу Одеського апеляційного суду від 14 лютого 2024 року стосовно засудженого ОСОБА_5 ,

встановив:

Прокурор звернувся з касаційною скаргою, в якій порушує питання про перегляд вищезазначеного судового рішення у касаційному порядку разом із заявою про поновлення строкуна касаційне оскарження. В обгрунтування свого клопотання вказує, що не брав участь у апеляційному розгляді кримінального провадження, у зв`язку з чим про рішення суду апеляційної інстанції дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень через 3 місяці після його проголошення, у зв`язку з чим він не мав змоги вчасно подати касаційну скаргу.

Дослідивши доводи клопотання, долучені копії судових рішень, суд касаційної інстанції дійшов висновку, що у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження слід відмовити, а касаційну скаргу повернути виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 426 КПК касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, - в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.

Правило дотримання тримісячного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Воно надає особі, яка має право на касаційне оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати касаційну скаргу, визначитися зі своїми аргументами та їх обґрунтуванням.

Так, в судовому засіданні під час апеляційного розгляду у цьому провадженні брав участь прокурор ОСОБА_6 , ухвала апеляційного суду була проголошена 16 лютого 2024 року, сторонам було роз`яснено порядок та строк її оскарження, а тому останнім днем подачі касаційної скарги до суду касаційної інстанції для прокурора було 17 травня 2024 року.

Однак сторона обвинувачення звернулась з касаційною скаргою лише 26 червня 2024 року (згідно даних «Укрпошта» на конверті), тобто поза межами строку на касаційне оскарження.

Частиною 1 ст. 117 КПК, зокрема, передбачено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Верховний Суд виходить із того, що встановлений процесуальним законом тримісячний строк для подання касаційної скарги є досить тривалим і достатнім для реалізації права на касаційне оскарження судових рішень. Водночас особа, яка бажає подати касаційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

Хоча ст. 117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. За сталою практикою Верховного Суду під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Доводи прокурора щодо поважності пропуску строку на касаційне оскарження у зв`язку з тим, що він не брав участь у апеляційному розгляді кримінального провадження, а про рішення цього суду дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень, на переконання колегії суддів, не є такими, що об`єктивно перешкоджали йому звернутись в межах строку на касаційне оскарження.

Колегія суддів Верховного Суду зауважує, що згідно з положеннями ч. 2 ст. 426 КПК строк на касаційне оскарження для прокурора обраховується з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції і для нього цей строк жодним чином не пов`язаний з отриманням копії оскаржуваного судового рішення.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що зазначені прокурором обґрунтування підстав для поновлення строку на касаційне оскарження не є переконливими, оскільки не свідчать про наявність об`єктивних перешкод для реалізації права на подання касаційної скарги в строк, визначений законом.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо її подано після закінчення строку на касаційне оскарження, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи не знайшов підстав для його поновлення.

Керуючись п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК, Верховний Суд

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_4 про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Одеського апеляційного суду від

14 лютого 2024 року стосовно засудженого ОСОБА_5 , а його касаційну скаргу разом з доданими до неї матеріалами повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3