У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.09.2024 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

підозрюваного - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Оболонського районного суду міста Києва клопотання старшої слідчої СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, -

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою-спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово притягнутого до адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства за частиною 2 статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), поданого в межах кримінального провадження № 0002656 внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 11.08.2024 року,

за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

УСТАНОВИВ:

До слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваногоОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах кримінального провадження № 0002656 від 11.08.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 КК України.

Суть клопотання.

Слідчий обґрунтовує клопотання тим, що 11.08.2024 близько 01 год. 30 хв. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за місцем постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 . Знаходячись в стані алкогольного сп?яніння та перебуваючи за вказаною адресою разом із матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рідними сестрами ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та племінницею ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у той же день та час, маючи прямий умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, вчинив психологічне насильство стосовно рідної сестри ОСОБА_8 , зокрема, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою, виражався нецензурною лайкою, психологічно тиснувши на неї. Своїми діями ОСОБА_3 спричинив потерпілій ОСОБА_8 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Також, 09.09.2024 року близько 01 год. 00 хв. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , знаходячись в стані алкогольного сп?яніння, та в той час за вище вказаною адресою також перебували його матір ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рідні сестри ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та племінниця ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Продовжуючи знаходитись за вищевказаною адресою, у той же день та час ОСОБА_3 , маючи прямий умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство щодо рідної сестри ОСОБА_8 , зокрема, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою, виражався нецензурною лайкою, психологічно тиснувши на неї. Своїми діями ОСОБА_3 спричинив потерпілій ОСОБА_8 психологічні страждання та погіршення якості її життя.

Окрім цього, 13.09.2024 року близько 18 год. 30 хв. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебував за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , знаходячись в стані алкогольного сп?яніння, та в той час за вище вказаною адресою також перебували його матір ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , рідні сестри ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та племінниця ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Продовжуючи знаходитись за вище вказаною адресою, у той же день та час, ОСОБА_3 , маючи прямий умисел, спрямований на вчинення домашнього насильства, усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи настання таких наслідків, вчинив психологічне насильство відносно рідної сестри ОСОБА_8 , зокрема, словесно ображав нецензурними висловлюваннями, принижував людську честь та гідність, погрожував фізичною розправою, виражався нецензурною лайкою, психологічно тиснувши на неї.

В подальшому, ОСОБА_3 взявши предмет, схожий на ніж, та тримаючи його у правій руці, продовжив, здійснювати погрози вбивством щодо ОСОБА_8 . Таким чином, своїми діями ОСОБА_3 спричинив потерпілій ОСОБА_8 психологічні страждання, що призвели до погіршення якості її життя.

Тобто, у період з 11.08.2024 по 13.09.2024 ОСОБА_3 , перебуваючи за місцем проживання, а саме: АДРЕСА_1 , діючи умисно, з метою погіршення якості життя потерпілої, систематично, на протязі тривалого часу вчиняє домашнє насильство щодо останньої, яке виражається у діях психологічного насильства, зокрема, у словесних образах та нецензурних висловлюваннях, приниженні людської честі та гідності, залякуванні та погроз у бік потерпілої, що завдає систематичні психологічні страждання ОСОБА_8 .

Внаслідок агресивної поведінки брата в стані алкогольного сп`яніння у ОСОБА_8 зафіксовані негативні психоемоційні переживання та зміни, а саме: страх за життя та здоров`я своє та членів родини, напруга та тривожне очікування нової агресії, знервованість, вразливість, знижений та нестійкий настрій, почуття приниженої гідності та образи. Напружена обстановка в родині руйнує почуття захищеності, перешкоджає нормальному відпочинку, а значні психотравмувальні наслідки хронічних сімейних стресів погіршують соціальне функціонування ОСОБА_8 та істотно знижують якість її життя.

Таким чином, ОСОБА_3 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 КК України, а саме за умисне систематичне вчинення психологічного насильства щодо своєї сестри ОСОБА_8 , що призвело до її психологічних страждань та погіршення якості життя.

Доводи сторін під час розгляду клопотання.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та зазначив, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим, і відповідає меті такого заходу, тому просив суд його задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 , у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, зазначив про те, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є занадто суворим, та просив застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_3 у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував, зауважень або додаткових показань не надав, причетність до подій щодо яких йому було повідомлено про підозру підтвердив.

Вивчивши клопотання, заслухавши пояснення учасників судового провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, дійшов такого висновку.

Встановлені обставини.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що Оболонський районний суд м.Києва вироком від 15.08.2024 визнав винним ОСОБА_3 за статтею 126-1 КК України з призначенням покарання у вигляді пробаційного нагляду строком на 3 роки.

25.09.2024 під час відбування вказаного покарання, ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 КК України, а саме за умисне систематичне вчинення психологічного насильства щодо своєї сестри ОСОБА_8 , що призвело до її психологічних страждань та погіршення якості життя.

Таким чином, ОСОБА_3 підозрюється у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 КК України повторно, а саме за умисне систематичне вчинення психологічного насильства щодо своєї сестри ОСОБА_8 , що призвело до її психологічних страждань та погіршення якості життя.

Встановлено, що ОСОБА_3 неодноразово раніше судимий. Також матеріали кримінального провадження містять докази про систематичне (більше трьох разів) притягнення підозрюваного до адміністративної відповідальності згідно з частиною другою статті 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення за вчинення домашнього насильства щодо своєї сестри.

Також встановлено, що підозрюваний ОСОБА_3 проживає в одній квартирі разом з потерпілою, яка доводиться йому рідною сестрою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та свідками: сестрою ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , племінницею ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання відсутня, що підтверджується матеріалами кримінального провадження.

В судовому засіданні встановлено, що іншого місця проживання підозрюваний не має, так само як і постійного джерела доходу через відсутність офіційного працевлаштування.

Слідчим суддею досліджено додану до матеріалів справи довідку № 502491, видану КНП КМНКЛ «Соціотерапія» від 20.09.2024, з якої вбачається, що за даними облікової документації підозрюваний ОСОБА_3 перебуває під наркологічним диспансерно-динамічним наглядом з 11.08.2007, має діагноз: розлади психіки і поведінки внаслідок вживання алкоголю, синдром залежності.

Крім того з протоколу допиту потерпілої від 24.09.2024 вбачається, що підозрюваний дізнавшись про зареєстроване кримінальне провадження № 0002656 на протязі останніх кількох днів вчиняв погрози розправою за дачу показів потерпілою ОСОБА_8 .

Отже, наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 04.09.2024; протоколом додаткового допиту потерпілої ОСОБА_8 від 20.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 04.09.2024; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_7 від 20.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 19.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 19.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 14.08.2024; протоколом свідка ОСОБА_12 від 14.08.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 23.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 23.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 20.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 20.09.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 20.09.2024; висновком судово-психіатричного експерта №1247; іншими матеріалами провадження у їх сукупності.

Жодних спростувань чи додаткових пояснень, які б свідчили про недостатність обґрунтованості підозри у вказаному кримінальному правопорушенні у судовому засіданні підозрюваним та його захисником не надано.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходить і положення закону, яким керується.

Відповідно до статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

При цьому слід зауважити, що на даному етапі провадження суд не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжних заходом, який застосовується у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 КПК України.

Вирішуючи питання про призначення запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_3 , слідчий суддя враховує вимоги статті 5 Конвенції та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе у передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Згідно зі частиною 1 статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законне ув`язнення особи після засудження її компетентним судом; законний арешт або затримання особи за невиконання законного припису суду або для забезпечення виконання будь-якого обов`язку, встановленого законом; законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення, або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення; затримання неповнолітнього на підставі законного рішення з метою застосування наглядових заходів виховного характеру або законне затримання неповнолітнього з метою допровадження його до компетентного органу; законне затримання осіб для запобігання поширенню інфекційних захворювань, законне затримання психічнохворих, алкоголіків або наркоманів чи бродяг; законний арешт або затримання особи з метою запобігання її недозволеному в`їзду в країну чи особи, щодо якої провадиться процедура депортації або екстрадиції.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Єлоєв проти України» зазначено, що пункт 4 статті 5 Конвенції забезпечує заарештованим чи затриманим особам право на перегляд матеріально-правових і процесуальних умов, які, з погляду Конвенції, є суттєвими для забезпечення законності позбавлення свободи. Це означає, що компетентний суд має перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, яка стала підставою для затримання, а також мети, з якою застосовувалися затримання та подальше тримання під вартою (справа «Буткевічюс проти Литви» (Butkevicius v. Lithuania).

Слідчий суддя враховує позицію Європейського Суду з прав людини, що наведена в чисельних рішеннях, зокрема, «Нечипорук, Йонкало проти України», «Фокс, Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 та ін., відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Обставини, викладені у клопотанні та матеріалах кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчинені ОСОБА_3 кримінального правопорушення передбаченого статтею 126-1 КК України та про існування ризиків, передбачених пунктами 1, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України.

Обґрунтованість підозри підтверджується вагомістю наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 КК України, щодо застосування систематичного домашнього насильства підозрюваним стосовно потерпілої.

При цьому слідчим суддею враховано практику Верховного Суду щодо розгляду цієї категорії справ, зокрема про те, що доведення ознаки систематичності у складі домашнього насильства полягає у констатації того, що відповідні дії становлять систему, тобто є послідовними та повторюваними. Якщо мали місце факти притягнення особи за вчинення домашнього насильства до адміністративної відповідальності, однак вона знову вчинює акт домашнього насильства і кількість окремих фактів домашнього насильства сукупно вчинено щонайменше тричі, то є підстави для кримінально правової оцінки таких дій за статті 126-1 КК України (справа № 755/4894/22).

Вищевказані обставини дають достатні підстави вважати, що підозрюваний під час відбування покарання за вчинення аналогічного кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 КК України у вигляді пробаційного нагляду, тобто із встановленням вироком суду обмежень без ізоляції від суспільства, усвідомлюючи неминучість покарання, пов`язаного з позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, перешкоджати кримінальному провадженню шляхом вчинення психологічного тиску або іншим чином на потерпілих та свідків, а також продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Діяння ОСОБА_3 кваліфіковані за статтею 126-1 КК України та відповідно до статті 12 КК України є нетяжким кримінальним правопорушенням, за яке законом передбачено максимальне покарання у виді позбавлення волі на строк до двох років.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Слідчий суддя зазначає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обумовлюється можливістю притягнення особи до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними наслідками, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Даний ризик посилюється тим, що з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан і для громадян України існує реальна можливість, за певних умов, перетину кордону та отримання дозволу на проживання в багатьох країнах світу. Отже, спроба переховуватися від органів досудового розслідування чи суду може виявлятися та підтверджуватися, наприклад, отриманням дозволу на проживання в певній країні, отриманням громадянства іншої країни або подання відповідних заяв і документів для активізації цього процесу, поданням документів на отримання статусу біженця тощо.

Крім того враховуючи усі характеризуючи дані щодо підозрюваного, слідчий суддя вважає, що репутація ОСОБА_3 за місцем постійного проживання вказує на те, що він може становити ймовірну небезпеку для себе та для осіб, з якими він постійно проживає.

Оцінюючи у сукупності вказані обставини, слідчий суддя дійшов висновку, що існує ймовірний ризик продовження чи вчинення аналогічного кримінального правопорушення щодо потерпілої, у тому числі з ризиком летальності, що його створює підозрюваний, оскільки згідно протоколу допиту потерпілої та інших матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 неодноразово погрожував своїй сестрі ОСОБА_8 вбивством.

Ймовірність настання вказаного ризику посилюється враховуючи те, що потерпіла та підозрюваний проживають за однією адресою, іншого житла останній не має та через відсутність постійного доходу не в змозі його собі забезпечити, а також те, що систематичність вчинення домашнього насильства підтверджується усіма зібраними у кримінальному провадженні доказами, у тому числі вироком суду за аналогічне кримінальне правопорушення.

Крім того, слідчий суддя зауважує, що висока ймовірність настання вказаних ризиків може негативно вплинути на права потерпілої, які гарантовані Конвенцією Ради Європи про запобігання насильству стосовно жінок і домашньому насильству та боротьбу із цими явищами, яка ратифікована Україною 20.06.2022.

Вищевказані обставини дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, усвідомлюючи неминучість покарання, пов`язаного з позбавленням волі, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або продовжувати вчиняти аналогічне кримінальне правопорушення.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя вважає доведеним, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним вище ризикам.

При цьому, доводи захисника про доцільність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя не приймає, оскільки це може впливати на права та інтереси потерпілої у даному кримінальному провадженні, що в свою чергу також зумовлює настання зазначених ризиків.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Таким чином, враховуючи усі обставини даного кримінального провадження, слідчий суддя не вбачає можливості для застосування альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до частини 1 статті 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 181, 183, 194, 331, 350, 369-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшої слідчої СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваногоОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0002656 внесеного до Єдиного реєстру досудового розслідування 11.08.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 КК України - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, з середньою-спеціальною освітою, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 126-1 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) днів, починаючи з 25 вересня 2024 року.

Строк закінчення дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є 23 листопада 2024 року.

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави не застосовувати.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_18