Справа № 405/5447/24
провадження № 1-кс/405/2269/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

встановив:

ОСОБА_3 звернулася з скаргою до Ленінського районного суду м. Кіровограда, в якій просила зобов`язати уповноважених посадових осіб Кіровоградської обласної прокуратури внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо готування злочину та за ст.151 КК України стосовно виконувача обов`язків начальника Кропивницької філії судово-психіатричних експертиз МОЗ України ОСОБА_4 , начальника Кропивницького РУП ОСОБА_5 , начальника СВ КРУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 та поліцейського офіцера СВП ВП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області

ОСОБА_7 обґрунтування скарги заявниця вказала, що 31.07.2024 вона звернулася до Кіровоградської обласної прокуратури із заявою № 26281-24 про вчинення кримінального правопорушення, однак відомості про вчинення кримінального правопорушення за її заявою до ЄРДР не внесені.

У судове засідання заявниця не з`явилася, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином, по телефону. Крім того, в матеріалах справи наявна заява про проведення судового засідання з розгляду скарги без її участі. Разом з тим, у судовому засіданні, яке відбулося 16.08.2024 заявниця надала пояснення, згідно з якими скаргу підтримала та просила задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою, в якій вказав, що Кіровоградською обласною прокуратурою розглядалося звернення ОСОБА_3 , яке надійшло 31.07.2024 за №26281-24 щодо можливих неправомірних дій працівників Національної поліції України, працівників комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради». Під час розгляду вказаного звернення встановлено, що у поданій ОСОБА_3 заяві не викладено об`єктивних та достатніх даних, які б свідчили про наявність ознак кримінального правопорушення в діях службових осіб Національної поліції України та працівників комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради», а фактично висловлено заперечення на позов ОСОБА_4 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди де ОСОБА_3 є відповідачем, що є предметом дослідження в суді під час розгляду вказаного позову. Крім того, в додатку до вказаного звернення, ОСОБА_3 долучила копію позовної заяви ОСОБА_4 , ухвалу судді Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_8 про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 (справа №404/3342/24), копії відповідей на запити до різних органів щодо позову. За результатами розгляду вказаного звернення ОСОБА_3 відомості до ЄРДР не вносилися та заявнику 01.08.2024 за вихідним №31-621 вих-24 надано відповідь. Просив розглянути скарги без його участі та відмовити в задоволенні скарги, оскільки

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги, а тому слідчий суддя ухвалив за можливе продовжити розгляд даної скарги.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши матеріали скарги, з урахуванням пояснень заявниці, слідчий суддя дійшов думки про відсутність правових підстав для задоволення скарги виходячи з такого.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 31.07.2024 звернулася до Кіровоградської обласної прокуратури із заявою № 26281-24 про вчинення кримінального правопорушення, відповідно до якої просила внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо готування злочину та за ст.151 КК України стосовно виконувача обов`язків начальника Кропивницької філії судово-психіатричних експертиз МОЗ України ОСОБА_4 , начальника Кропивницького РУП ОСОБА_5 , начальника СВ КРУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 та поліцейського офіцера СВП ВП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_9 .

Відомості про повідомлене заявницею кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.

У відповідності до п.1 ч.1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, зокрема щодо бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Проаналізувавши заяву про вчинення злочину ОСОБА_3 від 31.07.2024 за № 26281-24, з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, слідчий суддя приходить до висновку, що за своїм змістом та суттю заява ОСОБА_3 не є повідомленням про злочин, оскільки не містить викладу обставин, які б могли свідчити про вчинення виконувачем обов`язків начальника Кропивницької філії судово-психіатричних експертиз МОЗ України ОСОБА_4 , начальником Кропивницького РУП ОСОБА_10 , начальником СВ КРУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_11 та поліцейським офіцером СВП ВП Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_12 будь-яких дій, які мають ознаки кримінального праопорушення.

Зі змісту заяви вбачається, що заявницею ОСОБА_3 висловлено заперечення на позов ОСОБА_4 про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди, де ОСОБА_3 є відповідачем, що є предметом дослідження в суді під час розгляду вказаного позову.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку, що підстави для зобов`язання уповноважених осіб Кіровоградської обласної прокуратури виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 31.07.2024, відсутні, а тому, в задоволенні скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 214, 303-307 КПК України,

постановив:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13