Справа № 932/1357/24
Провадження № 1-кс/932/442/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0001635, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0001635, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, в якому слідчий просить накласти арешт у вигляді позбавлення права на користування, відчуження, розпорядження на: транспортний засіб «Subaru Forester», сірого кольору, д/з НОМЕР_1 , 2004 року випуску, у зв`язку з тим, що існує реальна загроза, в разі незастосування арешту, втрати, пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному справдженню.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання про арешт майна, приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання слідчому для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно із ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Наведених вимог кримінального процесуального закону щодо змісту клопотання про арешт майна слідчим не дотримано. За своїм змістом клопотання про арешт майна є неконкретним та необґрунтованим.

Клопотання про арешт майна не містить конкретної підстави і мети арешту вилученого майна, а також відповідного обґрунтування необхідності арешту майна. Цитування в тексті клопотання положень ст.ст.16, 22, 96-1, 96-2, 167, 100 170, 171 КПК України не підтверджує такої підстави і мети арешту вилученого майна, що зазначені в загальних рисах і неконкретно. У прохальній частині клопотання наведена вимога про накладення арешту на транспортний засіб автомобіль «Subaru Forester», сірого кольору, д/з НОМЕР_1 , 2004 року випуску, зазначене формулювання найменування речового доказу є неконкретним, потребує уточнення з зазначенням індивідуальних ознак, розмірів, кольору тощо.

Також слідчим не зазначено, чи відповідає вказане у клопотанні майно, на яке просить накласти арешт, критеріям, визначеним ст. 98 КПК України, якщо так, то до яких саме та на якій підставі.

У клопотанні не наведено в позбавленні якого права полягає арешт майна, а саме, обмеживши чи заборонивши право на відчуження, розпорядження та/або користування майном, також не обґрунтовано необхідність арешту майна та не надано докази ризиків знищення або пошкодження відповідного майна, на яке просить накласти арешт.

Згідно норм ст.170 КПК України арешт майна може полягати у забороні його відчуження, розпорядження та/або користування ним.

Звертаючись до суду з клопотанням про арешт майна слідчий не зазначає, в якій спосіб просить накласти арешт на майно (яку заборону слід встановити), не наведено, в позбавленні якого права полягає арешт майна. Наведена в прохальній частині клопотання вимога є недостатнім та неконкретним формулюванням такої вимоги у розумінні положень ст.170 КПК України, якими визначено повноваження слідчого судді або суду при накладенні арешту, зокрема, щодо позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном.

Окрім того, клопотання слідчого оформлене у невідповідності до ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів».

Вказані обставини позбавляють слідчого суддю можливості в повній мірі дослідити обставини, якими обґрунтовані доводи клопотання та прийняти рішення по суті.

Згідно з ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

З урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна старшому слідчому відділення Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , для усунення вказаних в ухвалі слідчого судді недоліків, надавши для цього останньому строк 72 години з моменту отримання копії цієї ухвали.

При повторному зверненні з клопотанням про арешт майна слідчому слід усунути вказані недоліки, конкретизувати підстави і мету арешту майна відповідно до положень статті 170 цього Кодексу, навести відповідне обґрунтування необхідності арешту майна, конкретизувати індивідуальні ознаки тимчасово вилученого майна, яке підлягає арешту, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

На підставі викладеного, керуючись ст. 170-172, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , в рамках кримінального провадження № 0001635, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286 КК України, про арешт майна - повернути слідчому для усунення недоліків, що зазначені у цій ухвалі, протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5