Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7059/24
Номер провадження 1-кс/711/1862/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року

м.Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Придніпровського районного суду м. Черкаси, клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження №0000162 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Черкаси, українця, громадянина України, безробітного, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з клопотанням, яке подане в рамках кримінального провадження №0000162 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_8 , згідно наказу №10-к від 26.01.2021 директора КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» ОСОБА_9 , призначена на посаду лікаря-стажиста з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги».

Відповідно до п.1.1 Посадової інструкції лікаря-стажиста з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» (далі Інструкція) затвердженої директором КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» ОСОБА_9 лікар -стажист з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини належать до професій групи «Професіонали».

Згідно п.1.3 Інструкції лікар - стажист з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини у своїй роботі керуються: чинним законодавством України про охорону здоров`я, нормативно-правовими актами, що визначають діяльність органів управління та закладів охорони здоров`я, організацію медико-санітарної допомоги, наказами та розпорядженнями директорами, посадовою інструкцією та дорученнями керівника відділення.

Відповідно до розділу IV «Функціональні обов`язки» Інструкції, лікар -стажист з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини: проводить профілактичну роботу по виявленню ранніх та прихованих форм захворювань та фактора ризику; надає невідкладну медичну допомогу на догоспітальному етапі, виконує загальні види лікарських маніпуляцій; планує роботу лікаря терапевта і щомісячно проводить аналіз її результатів; постійно та акуратно веде лікарську документацію; самостійно заповнює бланки лікарняних листів з дотриманням інструкції по їх заповненню. Веде журнал реєстрації листків працездатності.

Установлено, що02.04.2024 ОСОБА_10 , перебуваючи в м. Черкаси, відповідно до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Указу Президента України від 24.02.2022 №65/2022 «Про загальну мобілізацію» отримав від представників ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі ІНФОРМАЦІЯ_3 ) повістку про виклик на 05.04.2024 до ІНФОРМАЦІЯ_4 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , для уточнення даних та вирішення питання щодо придатності для відправлення до військової частини й подальшого проходження військової служби під час мобілізації у Збройних Силах України.

Під час спілкування із своїм знайомим ОСОБА_11 , ОСОБА_10 повідомив, про необхідність з`явитись до ІНФОРМАЦІЯ_4 , а також поскаржився на стан свого здоров`я, та запитав у останнього, чи є в нього знайомі лікарі, які допоможуть, в законний спосіб, пройти курс лікування, починаючи з дати, на коли йому потрібно з`явитися до ІНФОРМАЦІЯ_4 на що ОСОБА_11 порадив звернутись

до знайомого сімейного лікаря ОСОБА_8 .

З метою надання допомоги ОСОБА_10 , ОСОБА_11 зателефонував знайомої лікарки ОСОБА_8 , яка працює на посаді лікаря-стажиста з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», та повідомив про необхідність відкрити лікарняний лист ОСОБА_10 .

За допомогою засобів мобільного зв`язку ОСОБА_8 05.04.2024 близько о 12 годині 00 хвилин, зателефонувала до ОСОБА_10 та попросила переслати їй у мобільний додаток Viberкопію його паспорта, для подальшого заключення декларації із сімейним лікарем та цього ж дня, ОСОБА_8 , у мобільний додаток Viber переслала ОСОБА_10 лікарняний лист.

В подальшому, ОСОБА_8 маючи умисел на одержання для себе неправомірної вигоди за вчинення впливу на прийняття рішення особами, уповноваженими на виконання функцій державизателефонувала ОСОБА_11 та повідомила, що має можливість оформити ОСОБА_10 ІІ групу інвалідності за неправомірну вигоду в розмірі 5000 (п`ять тисячі п`ятсот) доларів США, оскільки може здійснити вплив на необхідних лікарів медико-соціальної експертної комісії, що в свою чергу дасть ОСОБА_10 підстави уникнути призову під час мобілізації шляхом отримання відстрочки від призову до лав ЗСУ, при цьому наголосила на необхідності надання їй довідки з історії хвороби, таким чином надавши обіцянку здійснити вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави.

Розуміючи протиправність дій ОСОБА_8 , а також те, що остання пропонує йому отримати групу інвалідності в невстановлений законом спосіб за винагороду, ОСОБА_10 звернувся із заявою до правоохоронних органів.

В подальшому, ОСОБА_8 переслідуючи мету незаконного особистого збагачення, з метою здійснення впливу на лікарів медико-соціальної експертної комісії залучила свого співмешканця ОСОБА_5 , до вчинення протиправних дій.

Так, 29.05.2024 близько 16 години 00 хвилин, ОСОБА_11 , за вказівкою ОСОБА_8 , зустрівся із ОСОБА_5 , за місцем його проживання, по АДРЕСА_1 , де на вимогу ОСОБА_8 , передав ОСОБА_5 , який був обізнаний про злочинні наміри ОСОБА_8 , медичні довідки та виписки з історії хвороби ОСОБА_10 , для підготовки всіх необхідних документів, щодо оформлення групи інвалідності та стаціонарного лікування, які у подальшому ОСОБА_5 передав ОСОБА_8 .

У подальшому, 11.06.2024 близько 21 години 30 хвилин, за попередньою домовленістю, ОСОБА_10 зустрівся із ОСОБА_8 та її співмешканцем ОСОБА_5 , поблизу магазину «Делікат», розташованого на перехресті вулиці Праведниці Шулежко та ОСОБА_12 . Шевченка в м. Черкаси, з метою з`ясування обставин оформлення йому групи інвалідності.

В ході вказаної зустріч ОСОБА_8 повідомила, що займається підготовкою документів у оформленні II групи інвалідності ОСОБА_10 , та зазначила, що для цього йому потрібно лягати у стаціонарне відділення на обстеження та лікування, та відразу передала йому лікарняний лист з 10 по 17 червня 2024 року, хоча він в лікарні не перебував та курс лікування не проходив. Крім того, перераховувала різноманітні хвороби, за якими ОСОБА_10 у подальшому зможе отримати групу інвалідності та запевнила, що до кінця липня 2024 року ОСОБА_10 отримає ІІ групу інвалідності.

Також, ОСОБА_8 вказала, що вартість вказаної послуги становить 5 000 (п`ять тисяч) доларів США та зауважила, що передача грошових коштів, має відбутися виключно через її співмешканця ОСОБА_5 .

У свою чергу, ОСОБА_10 розуміючи, що ОСОБА_8 та ОСОБА_5 дійсно можуть вплинути на лікарів медико-соціальної експертної комісії та сприяти в отриманні II групи інвалідності, що стане підставою для отримання відстрочки від призову до лав Збройних Сил України під час мобілізації, погодився на пропозицію надання неправомірної вигоди в розмірі 5 000 (п`ять тисяч) доларів США.

У ході зустрічі, що мала місце, 19.07.2024, ОСОБА_5 діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, з метою незаконного особистого збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, достовірно знаючи про незаконність своїх дій, запропонував ОСОБА_10 піти до ОСОБА_8 за місцем її проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Цього ж дня, близько 18 години 14 хвилин, реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди за здійснення впливу на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави ОСОБА_8 та ОСОБА_5 перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_8 , що за адресою: АДРЕСА_3 , одержали від ОСОБА_10 , неправомірну вигоду в розмірі 5 000 (п`яти тисяч) доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить 207 385,70 (двісті сім тисяч триста вісімдесят п`ять гривень, сімдесят копійок) гривень, за оформлення II групи інвалідності, безстроково.

Таким чином, ОСОБА_8 будучи лікарем-стажистом з терапії Першого відділення загальної практики-сімейної медицини КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», діючи за попередньою змовою із ОСОБА_5 маючи умисел на одержання для себе неправомірної вигоди за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, одержаланеправомірну вигоду в розмірі 5 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить 207 385,70 (двісті сім тисяч триста вісімдесят п`ять гривень, сімдесят копійок) гривень, за оформлення II групи інвалідності, безстроково.

19.07.2024, о 18 год. 17 хв., в порядку ст.208 КПК України ОСОБА_5 після отримання неправомірної вигоди, була затримана на місці вчинення кримінального правопорушення за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, її протиправна діяльність була припинена, а грошові кошти в сумі 5 000 доларів США, які були предметом неправомірної вигоди, вилучено.

20.07.2024 ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру, у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України.

20.07.2024 підозрюваному ОСОБА_5 ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 16.09.2024, включно. При цьому визначено заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 121 120 грн.

09.09.2024 постановою першого заступника керівника Черкаської обласної прокуратури, строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 20.10.2024.

Причетність ОСОБА_8 до вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується наступними доказами, а саме: допитами свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , допитами у якості свідків понятих ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , матеріалами проведення негласних слідчих (розшукових дій), протоколом затримання ОСОБА_8 в порядку ст. 208 КПК України, протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 за адресою АДРЕСА_3 , проведеним тимчасовим доступом до документів КНП «Четвертий Черкаський міський центр первинної медико-санітарної допомоги» та іншими матеріалами кримінального провадження.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , згідно із ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КПК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п.1, 3 ст.177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке їй інкримінується органом досудового розслідуванням, використовуючи коло зв`язків ОСОБА_8 , може безперешкодно виїхати за межі України.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, є встановлені під час досудового розслідування достатні фактичні дані про одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави та обіцянці здійснити вплив за надання такої вигоди, поєднане з вимаганням такої вигоди.

Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:

1.Кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки та вчинений під час дій військового стану.

2.Кримінальне правопорушення (злочин), у якому підозрюється ОСОБА_5 . зумовлене тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, оскільки її дії (щодо отримання неправомірної вигоди) мають системний характер. Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

3. Підстави для застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою відсутні, тому що він притягується до відповідальності за вчинення тяжкого корупційного злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, з конфіскацією майна, а також встановлено обставини, які виправдовують тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 та підтверджують наявність зазначених ризиків.

4. Підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на волі, для уникнення від кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 .

На даний час є підстави вважати, що останній перебуваючи на волі може на них незаконно впливати шляхом підкупу, вмовлянням та/або застосуванням погроз, що перешкоджатиме об`єктивному розслідуванню кримінального провадження.

5. Крім того, в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 , окрім медичних документів заявника, були вилучені і інші документи, на осіб чоловічої статті, щодо яких проводились обстеження, що може свідчити про систематичний характер вчинення кримінального правопорушення за ч.3 ст.369-2 КК України.

6. У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється останній і призначення навіть мінімального покарання, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого діяння, це може стати підставою та мотивом для його переховування від органів досудового розслідування та суду. Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний та соціальний стан особи.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 указаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, виникла необхідність у продовженні застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Сума неправомірної вигоди, яку отримали ОСОБА_8 та ОСОБА_5 складає 5 000 доларів США, що відповідно до офіційного курсу НБУ становить в національній валюті 207 385,70 грн., поєднана з вимаганням. Судом 20.07.2024 визначено заставу у розмірі 121 120 грн.

У разі задоволення клопотання, при обранні альтернативного запобіжного заходу у виді застави, ініціатор клопотання вважає за доцільне, з урахуванням вищевказаних обставин кримінального провадження, визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що судом визначено розмір застави 121 120 грн., саме такий розмір застави на думку сторони обвинувачення буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у підозрюваного ОСОБА_5 бажання будь-яким чином перешкоджати досудовому розслідуванню у кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення. Застава у меншому розмірі не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

Разом з тим, покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п.1-4, 8, 9 ч.5 ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора та суду за першим викликом;

- не відлучатись із населеного пункту, де вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- заборонити спілкування із свідками ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 із підозрюваною ОСОБА_8 .

Слідчий ОСОБА_4 просив задовольнити клопотання, додав, що здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000162 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України. Додав, що наявні два ризики, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Підозрюваний ОСОБА_5 , усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке йому інкримінується органом досудового розслідуванням, може безперешкодно виїхати за межі України. Також підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на волі, для уникнення від кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а саме: ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 . Просить задовольнити клопотання та продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, з можливістю внесення застави в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання у повному обсязі. Вказав на наявність ризиків, вважає, що застосування іншого запобіжного заходу не забезпечить підозрюваним виконання обов`язків. Просить продовжити застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 20.10.2024, з утриманням у Черкаському СІЗО, з можливістю внесення застави в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 121 120 грн.

Адвокат ОСОБА_6 заперечує проти задоволення клопотання. Просить застосувати запобіжний захід у вигляді арешту в нічний час доби, звернула увагу на наявність дітей на утриманні та тривалий проміжок часу утримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 пояснив, що має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей. Дружина виїхала закордон, двоє дітей народилися вже там, в Україні він, шляхом сканування робив синам закордонні паспорти, просить відпустити його під домашній арешт, який він буде проходити за адресою свого проживання, вказав, що квартира належить його сестрі, там він проживає один.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст.2 КПК України, завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріали зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні даного кримінального правопорушення, а також наявність доказів, яким обґрунтовуються відповідні обставини.

Виходячи зі змісту зазначених норм вбачається, що виключною (єдиною) метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а застосування таких заходів завжди пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

У судовому засіданні встановлено, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України, яке відноситься до тяжких злочинів, за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна.

19.07.2024 ОСОБА_5 затримано в порядку ст.208 КПК України.

20.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України.

09.09.2024 постановою першого заступника керівника Черкаської обласної прокуратури, строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, тобто до 20.10.2024.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: допитами свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , матеріалами проведення негласних слідчих (розшукових дій); протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України; протоколом обшуку за місцем проживання ОСОБА_8 за адресою АДРЕСА_3 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

На думку слідчого судді, наведені в клопотанні обставини в сукупності та додані до нього матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовані доводи клопотання, дають підстави вважати, що підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України є обґрунтованою. При цьому слідчий суддя враховує усталену практику ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви №12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Разом з тим, слід наголосити, що слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

З положень п.1 ч.1 ст.178 КПК України вбачається, що при застосуванні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється. Закон не вимагає, щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у застосуванні того чи іншого запобіжного заходу.

Також слідчий суддя враховує, що за визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1 (с) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".

Крім того у п.48 рішення "Чеботарь проти Молдови" №35615/06 від 13 листопада 2007 року - Європейський Суд з прав людини зазначив "Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 § 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання".

Слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення правильно стороною обвинувачення доведено існування ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового слідства та суду та незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за вчинення ОСОБА_5 інкримінованого йому в провину злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 03 до 08 років з конфіскацією майна.

При цьому, слід врахувати, що кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 має високий ступінь суспільної небезпеки та вчинений під час дії військового стану, привертає увагу суспільного інтересу, що не може бути залишеним державою поза увагою та має відповідну реакцію для оцінки суспільством.

Кримінальне правопорушення (злочин), у якому підозрюється ОСОБА_5 . зумовлене тяжкими наслідками не лише для конкретної особи, а й для суспільства в цілому, наявність по справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, оскільки його дії (щодо отримання неправомірної вигоди) можуть мати системний характер. У разі визнання ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, у якому підозрюється останній, санкція частини 3 статті 369-2 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 03 до 08 років із конфіскацією майна, це може стати підставою та мотивом для його переховування від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, у розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Викладені обставини вказують про наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризику переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Крім того, слідчий суддя вважає цілком обґрунтованим доводи слідчого та прокурора щодо наявності ризиків передбачених п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливості незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, оскільки останній зацікавлений у зміні ними своїх показань та з матеріалів кримінального провадженні йому відомо їх анкетні дані. У зв`язку з цим для ухилення від кримінальної відповідальності він може впливати на свідків шляхом умовлянь, залякувань, погроз, примусу, з метою зміни останніми їх показань на його користь. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому тяжкого злочину.

Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на свідків залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст.23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч.4 ст.95 КПК України. Тобто ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й в подальшому на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Крім того, варто звернути увагу, що кількість свідків у провадженні збільшилася, а формулювання підозри взагалі залежить від свідчень заявника, що піднімає значимість даного ризику на даній стадії досудового розслідування.

Слідчий суддя також бере до уваги й інформацію щодо особи підозрюваного, яку наводить сторона захисту, зокрема, що ОСОБА_5 раніше не судимий, має зареєстроване місце проживання, проте у світлі наведених вище актуальних даних про існування ризику переховуватися, наявність зазначених стороною захисту обставин, не можуть бути вирішальними, що могло б знизити цей ризик до маловірогідного чи до його виключення взагалі.

В контексті зазначеної інформації, варто звернути увагу, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, що впливає на здійснення реального утримання дітей і залишається на рівні повідомленою в суді інформацією, яка не була належно підтверджена стороною захисту. Наявнісь 4 дітей дає право виїзду закордон підозрюваному, що формує вказаний вище ризик, тому застосування домашнього арешту в нічний час доби на даній стадії досудового розслідування кримінального провадження не забезпечить належного виконання своїх обов`язків. Щодо застосування цілодобового домашнього арешту, варто зазначити, що підозрюваний буде проживати самостійно, що буде нести додаткові ускладнення, а також враховуються обставини зазначені вище.

Слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінює в сукупності всі обставини, зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, та враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, вік, стан здоров`я, наявність чотирьох неповнолітніх дітей, які проживають окремо від батька. Однак, стороною захисту надано копії паспортів двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Копії свідоцтв про народження дітей відсутні, доказів того, що підозрюваний утримує, або іншим чином надає допомогу своїм дітям стороною захисту не надано.

В той же час, слід врахувати, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто, до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених у судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Слідчий суддя приходить до висновку, з урахуванням наявності ризиків передбачених статтею 177 КПК України, що на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання реалізації вказаних ризиків. Крім того, слідчий суддя вважає, що є неможливим застосування до підозрюваної таких запобіжних заходів як особисте зобов`язання, порука чи домашній арешт.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення (місце, мету, спосіб, засоби вчинення, участь у його вчиненні, тощо), вбачається, що особисте зобов`язання не забезпечить достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного, оскільки його поведінка свідчить про нездатність самостійно додержуватись встановлених норм правопорядку та свідоме їх ігнорування.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Домашній арешт не може бути застосований з огляду на те, що застосування такого запобіжного заходу не забезпечить гарантування усунення вищезазначеним ризикам, а особливо спілкування підозрюваного зі свідками у даному кримінальному провадженні, а також можливості вчинення інших протиправних діянь. Крім того, за адресою зареєстрованого місця проживання нерухоме майно перебуває у власності інших осіб, згоду на що не надано в судовому засіданні.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Водночас, згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваного у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст.183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст.177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

При обрахунку розміру застави слідчий суддя враховує частину 3 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» від 6 грудня 2016 року № 1774-VIII якою встановлено, що до внесення змін до законів України щодо незастосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини вона застосовується у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, починаючи з 1 січня 2017 року. Таким чином, при визначенні розміру прожиткового мінімуму, як розрахункової величини для визначення застави, слід застосовувати розмір прожиткового мінімум для працездатних осіб встановлений Законом "Про бюджет на 2024 рік" на 1 січня поточного року, тобто 3028 грн.

За таких обставин, враховуючи майновий та сімейний стан підозрюваного, а саме те що підозрюваний раніше не судимий, одружений, зі слів сторони захисту має на утриманні чотирьох неповнолітніх дітей, однак бажав отримати кошти в незаконний спосіб та встановлені ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 грн. 00 коп., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст.194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, задля досягнення дієвості запобігання ризикам негативного впливу підозрюваного на хід досудового розслідування, застава у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання останнім покладених на нього обов`язків, передбачених п.п.1-4, 8 ч.5 ст.194 КПК України. До даного висновку приходжу, враховуючи, що останній офіційно не працевлаштований, має ситуативні підробітки, орган досудового розслідування не довів та не переконався, що підозрюваний має можливість сплатити більший розмір застави.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження №0000162 від 15.04.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.3 ст.369-2 КК України задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 20.10.2024, включно.

Визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн. 00 коп., у разі внесення якої звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі на рахунок: рахунок отримувача - НОМЕР_1 ; Код банку отримувача (МФО) 820172; банк отримувача - ДКСУ, м. Київ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26261092, та надати документ, що підтверджує внесення застави слідчому, прокурору або суду у провадженні яких перебуває кримінальне провадження №0000162 від 15.04.2024.

У випадку внесення підозрюваним або заставодавцем застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому проживає, м.Черкаси, без дозволу слідчого, прокурора або суду (залежно від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, реєстрації та/або місця роботи;

- заборонити спілкування із свідками ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , підозрюваною ОСОБА_8 , а також іншими особами, які набудуть статус свідків у вказаному кримінальному провадженні та будуть доведені до його відома;

- залишити або здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) та інші документи, що дають право на виїзд за межі України.

Роз`яснити, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою статті 194 КПК України, покладені на підозрюваного на строк 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави, в межах строку досудового розслідування. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Після закінчення строку, у тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 20 жовтня 2024 року, включно.

Копію ухвали негайно вручити підозрюваному, його захиснику, слідчому, прокурору, направити до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор» МЮУ.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою - з моменту вручення її копії.

Повний текст ухвали складено та проголошено 16.09.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1