УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 420 231 123 400 001 94 від 04.08.2023, у якому

гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Бровари Київської області, громадянин України, українець, з середньою освітою, військовослужбовець, командир взводу, перебуває у зареєстрованому шлюбі, має неповнолітню дитину, зареєстрований за фактично мешкає адресою - АДРЕСА_1 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345, ст. 348 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Дарницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 клопотання слідчого СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 10.05.2024 повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 345 КК України, відповідно до якої ОСОБА_4 , будучи військовослужбовцем, 08.05.2024, перебуваючи на території банно-ресторанного комплексу «Звіробій», за адресою: АДРЕСА_2 , у стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно, з мотивів явної неповаги до суспільства, грубо порушуючи громадський порядок, що супроводжувалось особливою зухвалістю, нахабно і зневажливо ставлячись до існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, усвідомлюючи своє перебування у громадському місці, нахабно показуючи своє зневажливе ставлення до оточуючих, ігноруючи присутніх відвідувачів та працівників банно-ресторанного комплексу «Звіробій», тримаючи в руках столовий ніж, почав ним кидати в меблі закладу, після цього влаштував бійку із ОСОБА_8 .

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, спрямований на порушення громадського порядку з мотивів особливої зухвалості, після приїзду за викликом працівників поліції, ОСОБА_4 направився до столу та дістав з своєї сумки вогнепальну зброю - пістолет «Макарова» № НОМЕР_1 , калібр 9 мм та, тримаючи у руках пістолет, привів зброю у бойову готовність та у присутності сторонніх осіб продовжував висловлюватись в бік працівників поліції нецензурною лайкою, погрожував вбивством та ображав їх людську гідність,

Окрім цього, встановлено, що ОСОБА_4 , перебуваючи на території зазначеного банно-ресторанного комплексу, посягаючи на недоторканість особи та нормальну діяльність правоохоронних органів, з метою спричинення шкоди здоров`ю працівникові поліції, який перебуває при виконанні своїх службових обов`язків, стоячи навпроти інспектора Броварського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_9 , кулаком правої руки наніс йому два удари в ліву скроневу область.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 10.05.2024 до підозрюваного застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого закінчується 08.07.2024. Ухвалою Київського апеляційного суду м. Києва від 14.05.2024 рішення суду першої інстанції від 10.05.2024 змінене - скасоване застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави.

Строк досудового розслідування у вказаному провадженні рішенням прокурора від 01.07.2024 продовжений до 3 місяців, тобто до 08.08.2024.

На переконання слідчого, не зменшилися раніше встановлені ризики можливого переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду, здійснення незаконного впливу на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, знищення чи спотворення підозрюваним речей та документів, що мають значення для встановлення обставин вчинення інкримінованого злочину, а також вчинення ним іншого кримінального правопорушення.

З огляду на неможливість завершити розслідування, з метою проведення необхідних процесуальних дій, слідчий просив продовжити строк тримання підозрюваного під вартою.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити з підстав, які у ньому зазначені.

Підозрюваний заперечував свою причетність до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, тому наполягав, що підозра необґрунтована, ризики, зазначені прокурором, не доведені.

Захисник підтримала думку підозрюваного, зазначивши, що висунута її підзахисному підозра необґрунтована, ризики непроцесуальної поведінки ОСОБА_4 відсутні, оскільки

останній ухилятись від органу досудового розслідування або іншим чином перешкоджати розслідуванню у кримінальному провадженні наміру не має. Тому просила відмовити у задоволенні клопотання.

Також сторона захисту звернула увагу слідчого судді на необхідність забезпечення належних умов утримання ОСОБА_4 в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор» оскільки у останнього наявні ускладнення стану здоров`я, тому просили забезпечити надання ОСОБА_4 належної медичної допомоги.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок під час розгляду клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та згідно з практикою ЄСПЛ передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях гр. ОСОБА_4 ознак кримінальних правопорушень за ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 345 КК України.

Згідно з слідчого судді від 10.05.2024 ризиками неналежної процесуальної поведінки підозрюваного визнана можливість переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, незаконний вплив на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, знищення чи спотворення речей та документів, що мають значення для кримінального провадження, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання існування зазначених у попередній ухвалі ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у цьому випадку слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем можливості.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» небезпеку переховування не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання, її треба визначати, зокрема, з урахуванням характеру підозрюваного, його моральних якостей, наявності у нього коштів, зв`язків з державою, у якій його переслідують.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає, що про реальне існування наведеного вище ризику свідчить те, що інкримінований підозрюваному злочин за ст. 294 КК України має зухвалий характер, спрямований на порушення правил суспільної поведінки та моралі з метою демонстрації зверхнього ставлення до суспільства та його залякування шляхом застосування вогнепальної зброї.

Крім того, інкриміновані підозрюваному дії у частині нанесення ударів працівнику поліції під час виконання ним посадових свідчать про свідоме зневажливе ставлення до працівника правоохоронного органу, а також про посягання особи на нормальну роботу такого органу, що підриває авторитет працівників правоохоронних органів та ускладнює організації правопорядку у суспільстві.

Слідчий суддя бере до уваги наявність у підозрюваного неповнолітньої дитини, сім`ї, певних соціальних зв`язків, постійного місця служби, однак вважає, що наведені фактори не зменшують ступінь вірогідності вчинення підозрюваним позапроцесуальних дій з метою уникнення покарання.

Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його можливого затримання, з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.

Враховуючи, що кримінальне правопорушення вчинене із застосуванням насильства, а також погрозою застосуванням насильства шляхом використання вогнепальної зброї, ймовірність вчинення підозрюваним дій щодо незаконного впливу на потерпілих та свідків доведена.

Крім того, враховуючи характер наслідків, спричинених внаслідок інкримінованих підозрюваному дій, які супроводжувались цинізмом, зневажливим ставленням до оточоючих, слідчий суддя вважає, що не виключений ризик вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що продовжують існувати ризики не процесуальної поведінки ОСОБА_4 .

Однією з обставин, з якою закон пов`язує можливість продовження строку тримання особи під вартою, є необхідність проведення певних слідчих та процесуальних дій, без виконання яких неможливо закінчити досудове розслідування.

Сукупність викладеного, дані про обставини вчинення ОСОБА_4 інкримінованих злочинів, приводять слідчого суддю до переконання, що доводи сторони обвинувачення про відсутність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу є обґрунтованими.

Частиною 3 статті 197 КПК передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений в межах строку досудового розслідування.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження рішенням прокурора від 01.07.2024 продовжений до 3 місяців, тобто до 08.08.2024, отже, саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання під вартою.

Частиною 3 статті 183 КПК передбачено обов`язок слідчого судді визначити розмір застави, який є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

У той же час, відповідно до положень ч.4 ст. 183 КПК слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , вчинений із погрозою застосуванням насильства шляхом застосування вогнепальної зброї.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 193, 194 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання слідчого СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою без визначення розміру застави по 08.08.2024 включно.

Зобов`язати начальника ДУ «Київський слідчий ізолятор» забезпечити належні умови утримання ОСОБА_4 під час утримання в умовах ДУ «Київський слідчий ізолятор» у частині вжиття заходів щодо медичного обстеження підозрюваного на предмет виявлення наявності ускладнень стану здоров`я та надання останньому належної медичної допомоги.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисниками упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1