Справа 688/3652/24
№ 1-кс/688/1735/24
Ухвала

про накладення арешту на майно

13 серпня 2024 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження за № 0001373 від 07 серпня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, про арешт майна,

встановив:

Слідчий СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Полонського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0001373 від 07 серпня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 07 серпня 2024 року до ВПД №3 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, із заявою звернулася ОСОБА_5 про те, що в період часу з 02 серпня 2024 року по 05 серпня 2024 року, невстановлена особа, шахрайським шляхом, заволоділа грошовими коштами в сумі 230103,5 грн, які належать їй та чоловікові, та які вони перерахували на невідомі рахунки за покупку, розмитнення та пригон автомобіля із-за кордону, однак автомобіль так і не отримали.

07 серпня 2024 року відомості по вказаному факту внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001373 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Під час досудового розслідування, потерпіла ОСОБА_6 показала, що 02 серпня 2024 року, вона на сайті оголошень «ОЛХ», знайшла оголошення про пригон, розмитнення та продаж із-за кордону автомобіля марки «Volkswagen Sharan» за ціною 6800 доларів США. Дане оголошення її зацікавило і вона порадившись із чоловіком зателефонувала автору оголошення на вказаний номер НОМЕР_1 . Їй відповів чоловік і повідомив, що даний автомобіль викуплений та на даний час знаходиться в р.Польща. Для його придбання він скине договір та доручення, які потрібно підписати та йому відправити через мобільний додаток у «Вайбер» на номер телефону НОМЕР_2 , на що погодилася, та на вказаний номер телефону відправила чоловіка паспорт, ідентифікаційний код та паспорт для виїзду за кордон. 04 серпня 2024 року їй прийшов договір про надання послуг з купівлі транспортного засобу, який вона роздрукувала, чоловік підписав і відправила сканований екземпляр назад. В подальшому, 05 серпня 2024 року отримала «купчу» на отримання вказаного автомобіля і її попросили через смс повідомлення провести оплату за договір купівлі-продажу та брокерські послуги в сумі 12700 грн., які чоловік із власної банківської картки № НОМЕР_3 , за допомогою додатку «Приват24», перевів на вказаний банківський рахунок НОМЕР_4 банку ПАТ «Банк Восток», де отримувач ОСОБА_7 ІПН НОМЕР_5 . В подальшому, отримала митну декларацію, за яку потрібно було сплатити митну комісію за розмитнення, а саме 5 платежів: 28098 грн. на рахунок банку НОМЕР_6 АТ «ПУМБ» на ім`я ФОП ОСОБА_8 ; 29523,2 грн. на рахунок банку НОМЕР_6 АТ «ПУМБ» на ім`я ОСОБА_8 ; 26760 грн на рахунок банку НОМЕР_6 АТ «ПУМБ» на ім`я ОСОБА_8 ; 29474,4 грн на рахунок НОМЕР_7 у банку АТ КБ «Глобус» на ім`я ОСОБА_8 , та НОМЕР_8 на рахунок НОМЕР_7 у банку АТ КБ «Глобус» на ім`я ОСОБА_8 . Чоловік помінявши наявні в дома заощадження у вигляді доларів США та пішов до відділення ОСОБА_9 , де через касу провів дані платежі на рахунки: НОМЕР_7 та НОМЕР_4 . Після цього, вона відправила копії чеків про перерахунок коштів і їй надіслали сертифікат відповідності, щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу. Після цього, попросили оплатити даний сертифікат і за страхування автомобіля. Вони погодилися і їй надіслали рахунок НОМЕР_9 банку АБ «Укргазбанк» на ім`я ОСОБА_10 . Тоді, вона із власної банківської картки № НОМЕР_10 через термінал «Приватбанку» провела три платежі в сумі 25000 грн, 24600 грн та 24700 грн. на наданий рахунок, та надіслала чеки, як підтвердження оплати. Їй підтвердили про отримання оплати та попросили вказати адресу доставки автомобіля, що вона і вказала. 05 серпня 2024 року їй написали, що один із платежів не пройшов, тому даний автомобіль на даний час не можливо дооформити на митниці і тому обіцяна доставка затримується. 06 серпня 2024 року знову їй написали, що о 10:00 год. буде автомобіль на кордоні, а о 9:26 год. до неї зателефонував із номеру НОМЕР_2 та повідомив, що платіж пройшов і він до 12:00 год. буде у м. Львів. В подальшому, зв`язок із даним чоловіком, який називався брокером по імені ОСОБА_11 пропав, тобто телефон до цього часу відключений, а також попередній номер телефону, який вказаний у оголошені також відключений до даного часу. Оголошення із сайту ОЛХ до цього часу наявне.

Повідомляє, що вони із чоловіком надіслали кошти в сумі 84381,2 грн на рахунок банку НОМЕР_6 АТ «ПУМБ» на ім`я ОСОБА_8 , кошти в сумі 58722,3 грн на рахунок НОМЕР_7 у банку АТ КБ «Глобус» на ім`я ОСОБА_8 , кошти в сумі 12700 грн на рахунок НОМЕР_4 банку ПАТ «Банк Восток», де отримувач ОСОБА_7 , кошти в сумі 74300 грн на рахунок НОМЕР_9 банку АБ «Укргазбанк» на ім`я ОСОБА_10 . Шахрайським діями нам завдано матеріальної шкоди на загальну суму 230103, 5 грн. Після цього вона зрозуміла, що їх з чоловіком ошукала та звернулася до поліції.

Допитний як потерпілий ОСОБА_12 надав аналогічні покази як його дружина ОСОБА_6 .

Інформація відносно банківського рахунку НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_8 , який знаходиться у володінні акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , відомості власника, фактичного місця реєстрації та інші види послуг, в сукупності мають суттєве значення для встановлення особи правопорушника та недопущення в майбутньому вчинення відносно інших осіб шахрайський дій.

Постановою слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 від 07 серпня 2024 року банківський рахунок НОМЕР_6 , відкритий у банку акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

З метою встановлення особи правопорушника та недопущення в майбутньому вчинення відносно інших осіб шахрайських дій, виникла об`єктивна необхідність у накладенні арешту на грошові кошти в межах завданого збитку 84381,2 грн, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_8 , який знаходиться у володінні акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною розпорядження грошовими коштами, які знаходяться на банківському рахунку.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали в повному обсязі та просили задовольнити. Крім того, просили розглянути клопотання без повідомлення власника.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України слідчим суддя визнав за можливе проводити розгляд клопотання без повідомлення власника та володільця майна, їх захисника, представника чи законного представника з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №№ 0001373 від 07 серпня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.

Відповідно до ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із таких заходів є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому Кодексом порядку, у тому числі на рухоме та нерухоме майно.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів та грошей.

В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане у клопотанні слідчого майно є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи, що банківський рахунок НОМЕР_6 , відкритий у АТ «Перший український міжнародний банк», визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, слідчим доведено, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою недопущення відчуження майна (зняття, перерахування грошових коштів) чи внесення змін про власників, слід накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на вищевказаному банківському рахунку в межах завданого збитку.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання слідчого СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження за № 0001373 від 07 серпня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України, про арешт майна, - задовольнити.

Накласти арешт грошові кошти в межах завданого збитку 84381,2 грн, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_8 , який знаходиться у володінні акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк», що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , заборонивши розпоряджатися грошовими коштами в межах завданого збитку (84381,2 грн).

Роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому, їх захисникам, законним представникам, іншим власникам або володільцям майна, представнику юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково до слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13