Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6423/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000009 від 28.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна.

Клопотання обґрунтовано тим, що сектором дізнання відділу поліції в річковому порту Київ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000009 від 28.05.2024, яке внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.05.2024 приблизно о 00:26 надійшло повідомлення від інспектора відділу поліції в річковому порту Київ про те, що на березі озера Алмазне за координатами (50,50668, 30,63333), знаходяться двоє гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які за допомогою забороненого знаряддя лову а саме п`яти сіток з жилки кустарного виробництва, здійснили вилов водних біоресурсів різного виду загальною кількістю 27 штук.

Так, 28.05.2024 року протоколом огляду місця події оглянуто та вилучено: п`ять сіток із жилки, кустарного виробництва; риба загальною кількістю - 27 екземплярів, а саме: сом- 2 шт., карась - 19 шт., лящ - 5 шт., окунь - 1 шт.; надувний човен «Sportex»;

Згідно пояснення, які надав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надувний човен «Sportex» купив приблизно 3 років тому у наглядно знайомого йому громадянина і документів, які б підтвердили право власності на його майно, у нього не має, а сітку із жилки кустарного виробництва йому не належали він їх добув з води.

28.05.2024 винесено постанову про визнання речовими доказами, приєднання їх до матеріалів кримінального провадження.

Наказом Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві, та Київської обл. № 139 від 25.03.2024 встановлено термін заборони на лов водних біоресурсів у весняно літній період їх природного відтворення у 2024 році з 1 квітня по 9 червня (включно) у всіх водосховищах і озерах з затоками, протоками.

На період заборони дозволено любительський і спортивний лов до 3(трьох) кілограм риби за світловий день (за годину до сходу сонця та за годину від заходу сонця) однією поплавковою або донною вудкою з одним гачком і спінінгом з берегової смуги водойм і річок у місцях зазначених у Переліку місць, визначених для любительського рибальства у період весняно- літньої заборони.

Метою арешту є збереження вказаних речей як речових доказів у даному кримінальному провадженні.

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у судове засіданні не з`явилася, подала заяву про розгляд без її участі, просила його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, в заяві на адресу суду просив клопотання розглядати за його відсутності, проти накладення арешту не заперечував.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали, що обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З доданих до клопотання документів вбачається те, що майно на, яке прокурор просить накласти арешт, відповідає критеріям зазначеним у ст. 98 КПК України.

Оцінюючи в сукупності надані стороною кримінального провадження докази, беручи до уваги те, що метою арешту майна є забезпечення збереження речового доказу, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання сторони обвинувачення про арешт майна підлягає задоволенню, оскільки стороною обвинувачення доведено необхідність здійснення такого арешту, обґрунтовано правову підставу для його задоволення.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст. 167 - 168, 170 - 173, 309 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000009 від 28.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: п`ять сіток із жилки, кустарного виробництва; надувний човен «Sportex».

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно із частин 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_6