Провадження № 1-кс/686/8422/24
05 жовтня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , погодженого з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Хмельницький, громадянин України, українець, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
05 жовтня 2024 року слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду з клопотанням, яке погоджено прокурором Хмельницької спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України. В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, який є тяжкими злочином, та існують передбачені ст.177 КПК України ризики , а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, приховування чи спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
Заслухавши пояснення прокурора та слідчого, які клопотання підтримали та наполягали на його задоволенні, підозрюваного та його захисника, які заперечили щодо його задоволення, посилаючись на недоведеність наявних ризиків і просили обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, дослідивши матеріали клопотання та надані матеріали кримінального провадження, прихожу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.
Встановлено, що відповідно п. 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі Положення), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 р. № 154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі - територіальні центри) є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.
Територіальні центри утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, інших містах, районах, районах у містах.
Залежно від обсягів облікової, призовної та мобілізаційної роботи утворюються районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (далі - районні територіальні центри).
Пунктом 6 Положення, зокрема, визначено, що штатні посади територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки комплектуються військовослужбовцями, державними службовцями та працівниками Збройних Сил (далі - працівники) відповідно до їх штату та штатного розпису.
Відповідно до п. п. «г» п. 1 ст. 3 Закону України, «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є військові посадові особи Збройних Сил України, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та інших утворених відповідно до законів військових формувань, крім військовослужбовців строкової військової служби, курсантів вищих військових навчальних закладів, курсантів вищих навчальних закладів, які мають у своєму складі військові інститути, курсантів факультетів, кафедр та відділень військової підготовки.
Так, ОСОБА_6 , маючи корупційні зв`язки в ІНФОРМАЦІЯ_2 , вирішив незаконно збагатитися шляхом вимагання та отримання неправомірної вигоди від військовозобов`язаної особи за здійснення ним впливу на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , щодо позитивного прийняття рішення по виготовленню військово-облікових документів, оновлення даних та постановки на військовий облік, без подальшої мобілізації до лав ЗСУ.
З метою реалізації задуманого, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, ОСОБА_6 вчинив кримінальне правопорушення за таких обставин.
Так, 30.08.2024, ОСОБА_6 діючи умисно, з корисливих мотивів та з метою особистого незаконного збагачення, вирішив висунути незаконну вимогу ОСОБА_7 у передачі йому неправомірної вимоги задля позитивного вирішення питання по виготовленню військово-облікових документів, оновлення даних та постановки на військовий облік, без подальшої мобілізації до лав ЗСУ.
З метою реалізації свого злочинного наміру, 12.09.2024, близько 22 год. 10 хв., ОСОБА_6 , перебуваючи в дворі будинку АДРЕСА_2 , під час зустрічі з військовозобов`язаним ОСОБА_7 , достовірно знаючи про те, що останньому на виконання вимог Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» № 3543-XII від 21 жовтня 1993?р. (в редакції від 14 квітня 2024 року), необхідно оновити військово-облікові дані та отримати військово-облікові документи, пояснив ОСОБА_7 , що позитивно вирішити питання по виготовленню військово-облікових документів, оновлення військово-облікових даних та постановки на військовий облік, без подальшої його мобілізації до лав ЗСУ, можуть посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_3 , на яких він може здійснити вплив при умові передачі йому неправомірної вигоди.
В подальшому, ОСОБА_6 , тоді ж, продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, висунув ОСОБА_7 вимогу у передачі йому неправомірної вигоди в розмірі 5000 доларів США, за здійснення ним впливу на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , щодо позитивного прийняття рішення про виготовлення військово-облікових документів, оновлення даних та постановки на військовий облік, без подальшої реалізації ОСОБА_7 до лав ЗСУ.
Усвідомлюючи, що у разі не надання неправомірної вигоди, ОСОБА_7 не зможе виконати вимоги Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» № 3543-XII від 21 жовтня 1993?р. (в редакції від 14 квітня 2024 року), щодо оновлення військово-облікових даних та отримання військово-облікових документів, вимушено погодився на його протиправні вимоги.
Крім того, 30.09.2024, близько 21 год 40 хв, ОСОБА_6 , перебуваючи в дворі будинку АДРЕСА_2 , під час зустрічі з військовозобов`язаним ОСОБА_7 , повторно висунув ОСОБА_7 вимогу у передачі йому неправомірної вигоди в розмірі 5000 доларів США, за здійснення ним впливу на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , щодо позитивного прийняття рішення про виготовлення військово-облікових документів, оновлення даних та постановки на військовий облік, в тому числі не притягнення до адміністративної відповідальності за несвоєчасне оновлення даних, без подальшої реалізації ОСОБА_7 до лав ЗСУ.
Надалі, 03.10.2024 близько 12:50 год. ОСОБА_7 , перебуваючи в дворі будинку по АДРЕСА_3 , передав ОСОБА_6 неправомірну вигоду в розмірі 5 000 доларів США, за здійснення ним впливу на посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , щодо позитивного прийняття рішення про виготовлення військово-облікових документів, оновлення даних та постановки на військовий облік, без подальшої мобілізації до лав ЗСУ.
Після чого, злочинні дії ОСОБА_6 викрито працівниками правоохоронних органів на місці події.
У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Хмельницький, громадянин України, українець, одружений, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.
На даний час ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованогойому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: - протоколами допиту свідка ОСОБА_7 від 19.09.2024, від 02.10.2024, від 03.10.2024, в яких зафіксовано обставини вчинення злочину; - протоколами огляду від 19.09.2024 та від 24.09.2024, в яких зафікосвано переписка та розмова між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 ; - протоколом вручення речей (грошей) від 03.10.2024, в яких зафіксовано обставини вчинення злочину; - протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 03.10.2024.
ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років з конфіскацією майна.
Частиною 1 ст.183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
На даний час існують наступні ризики, передбачені ст. 177 КПК України:
1) оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України,за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років з конфіскацією майна, може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення вказаного злочину у вигляді позбавлення волі;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, які на даний час не вилучені, а тому в разі обрання йому запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням можливості вільно пересуватись, негайно знищить указане майно;
3) перебуваючи на волі матиме змогу незаконно впливати як особисто, так і через інших осіб, на свідків у кримінальному провадженні, щодо зміни показань в сторону його захисту.
При цьому, у даних рішеннях ЄСПЛ зазначено, що небезпека переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.
Отже, наведені фактичні обставини цього кримінального провадження та особисті обставини підозрюваного в сукупності, дають підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування або/та суду.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Ілійков проти Болгарії» від 26.07.2001, суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів;
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого, що підозрюваний ОСОБА_6 може впливати на свідків у кримінальному провадженні.
Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків також слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Досудовим розслідуванням встановлено, що особи, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження (свідки) ще не допитані, відтак у разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою це дозволить підозрюваній, яка обізнана про коло осіб, котрим відомо або може бути відомо згадані обставини, зможе шляхом умовлянь, чиненням тиску та/або будь-яким іншим чином вплинути на цих осіб з метою серед іншого зміни показань про обставини провадження, як на стадії досудового розслідування, так і під час судового розгляду.
А тому твердження захисника про неможливість впливу на свідків, слідчий суддя вважає непереконливим.
На думку слідчого судді, ризик перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином прокурор не довів.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, наявність місця проживання, а також те, що останній раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення доведено, що запобіжний захід лише у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільної небезпеки кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3028 грн.) 151 400 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
А тому саме такий розмір застави зможе забезпечити належну процесуальну поведінку та не буде завідомо непомірним для нього.
Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_6 слід встановити в межах строку досудового розслідування.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя -
Клопотання задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч. 3 ст.369-2 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 30 листопада 2024 року включно.
Визначити заставу в розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.
У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:
- не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора, суду з населеного пункту за місцем проживання;
- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування з свідками у вказаному кримінальному провадженні.
- невідкладно прибувати за викликами до слідчого, прокурора за першою вимогою;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в доход держави.
Ухвала діє по 30 листопада 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Хмельницького міськрайонного суду ОСОБА_1