Провадження № 1-кп/761/3645/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі головуючої судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, відомості про яке внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0001375 від 26.07.2024 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпро, громадянина України, не одруженого, з вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309, ч.3 ст. 309 КК України

ВСТАНОВИВ

На розгляд до Шевченківського районного суду м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке 26.07.2024 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001375, у якому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309, ч.3 ст. 309 КК України.

При проведенні підготовчого судового засідання прокурор вважає за необхідне призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, оскільки вважає, що він підсудний Шевченківському районному суду міста Києва та складений відповідно до норм КПК України. Також прокурором, заявлено клопотання про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, обґрунтовуючи яке прокурор послався на наявність ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_5 не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку домашнього арешту заперечував, оскільки обвинувачений виконує покладені на нього обов`язки, ризики на які посилається прокурор недоведені, просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора та застосувати відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. А також зазначив, що обвинувачений має офіційне місце роботи на підтвердження чого долучив відповідні документи

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію захисника, не заперечував проти призначення обвинувального акту до судового розгляду, проти задоволення клопотання прокурора заперечував.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, вивчивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, інші матеріали кримінального провадження наявні у розпорядженні суду на даному етапі судового провадження дійшов до таких висновків.

Питання невідповідності обвинувального акта вимогам ст. 291 КПК України перед судом не порушувалось.

Підстав для закриття кримінального провадження на теперішній час судом не встановлено.

Кримінальне провадження відповідно до ст.ст.32,33 КПК України підсудне Шевченківському районному суду м. Києва, обвинувальний акт складено у відповідності до положень КПК України, суттєвих порушень вимог КПК України при його складанні, які б перешкоджали призначенню до судового розгляду не встановлено, як і підстав для прийняття рішень, передбачених п.1-4 ч.3 ст.314 КПК України, а тому суд приймає рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309, ч.3 ст. 309 КК України.

Розгляд кримінального провадження з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження необхідно проводити у відкритому судовому засіданні, обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст.27 КПК України - відсутні.

У зв`язку із цим судовий розгляд у даному кримінальному провадженні, з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження, слід здійснювати у відкритому судовому засіданні.

Вирішуючи питання щодо складу осіб, які братимуть участь у судовому розгляді, суд дійшов висновку, що кримінальне провадження належить здійснювати за обов`язкової участі прокурора, обвинуваченого та захисника.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Згідно з вимогами ч.ч.1-3 ст.181КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

З урахуванням змісту та обсягу обвинувачення, конкретних обставин кримінального правопорушення, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309, ч.3 ст. 309 КК України (відповідно до ст.12 КК України, є кримінальним проступком та тяжким злочином), за яке, передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до восьми років, і такі обставини судом оцінюються в контексті наявності ризику щодо можливості переховуватись від суду. Крім того, суд бере до уваги, що ОСОБА_4 , офіційно працевлаштований, раніше не судимий, а кримінальне правопорушення, яке інкримінується обвинуваченому, вказує на існування реального ризику щодо можливості обвинуваченого, перебуваючи на волі, переховуватися від суду.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд, виходить із передбаченої Кримінальним процесуальним кодексом України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини перша та друга статті 23, стаття 224 Кримінального процесуального кодексу України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 Кримінального процесуального кодексу України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина четверта статті 95 Кримінального процесуального кодексу України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Суд погоджується з доводами прокурора про наявність певного ступеню встановлених раніше ризиків, разом з тим, слід зазначити, що свідки не допитані безпосередньо судом. Крім того, судом на даний час не досліджені письмові матеріали кримінального провадження.

Щодо твердження прокурора про наявність ризиків вчинення обвинуваченим ОСОБА_4 нових кримінальних правопорушень, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, суд вважає, що саме по собі пред`явлення ОСОБА_4 обвинувачення у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, не свідчить про наявність вказаних ризиків, передбаченого пунктом 4,5 частини 1 статті 177 КПК України.

Згідно з ч.4 ст. 194 КПК України у разі, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Приймаючи рішення про пом`якшення обвинуваченому запобіжного заходу суд враховує, заявлені ризики, які не змінилися, проте ймовірність їх настання з часом перебігу кримінального провадження зменшилась, настільки, що з метою їх запобігання до обвинуваченого можливо застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання та покладення додаткових обов`язків, передбачених ст. 195 КПК України, у вигляді зобов`язання прибувати до суду за кожним викликом; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, засобів зв`язку; утримуватися від спілкування зі свідками; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Отже, суд, розглянувши питання про можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів щодо обвинуваченого та оцінивши доводи кожної сторони, з урахуванням наведених вище доводів, прийшов до обґрунтованого висновку про те, що запобіжний захід щодо ОСОБА_4 можливо пом`якшити, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання прокурора необхідно відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176, 177, 181, 194, 291, 314-316, КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні №0001375 від 26.07.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 309, ч.3 ст. 309 КК України, який відбудеться у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва за адресою м. Київ, вул. Дегтярівська, 31-А, о 11 год. 00 хв. 04 жовтня 2024 року.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого та захисника.

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту залишити без задоволення.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

1)прибувати до суду за кожним викликом;

2)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи, засобів зв`язку;

3)утримуватися від спілкування зі свідками;

4)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків визначити до 17 листопада 2024 року включно.

Обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , письмово під підпис повідомити покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_6