Справа № 216/5471/24
провадження 1-кс/216/1658/24
УХВАЛА

іменем України

05 серпня 2024 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

Головуючого, слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю : секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №2 клопотання слідчого СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянина України, маючого середньо-спеціальну освіту, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, на утримані малолітніх чи неповнолітніх дітей не маючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, у кримінальному провадженні №0001441 від 27.06.2024 року, -

в с т а н о в и в:

05.08.2024 року до слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, яке мотивовано тим, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, який затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ІХ від 24.02.2022, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено військовий стан на всій території України, який неодноразово був продовжений, в тому числі 23.07.2024 Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №11433 строк дії воєнного стану в Україні продовжено до 05:30 години 09 листопада 2024 року.

Так, громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи обізнаним про те, що з 24 лютого 2022 року на території України діє правовий режим воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України, вчинив умисне, корисливе кримінальне правопорушення проти власності за наступних фактичних обставин, 26 червня 2024 року о 18:08 годин, громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи біля будинку АДРЕСА_2 , де реалізовуючи раптово виниклий злочинний умисел направлений на протиправне заволодіння чужим майном, при цьому усвідомлюючи суспільну небезпечність свого діяння, передбачаючи його шкідливі наслідки та бажаючи їх настання, переслідуючи корисливу мету щодо незаконного збагачення за рахунок викрадення чужого майна, підійшов до віконної рами приміщення кухні та розбивши склопакет проник всередину приватного квартирного домоволодіння АДРЕСА_3 , після чого громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 побачивши свідка громадянку України ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 усвідомлював те, що його дії здійснюються в умовах очевидності та мають відкритий характер, при цьому ігноруючи цю обставину, шляхом вільного доступу викрав з підвіконня віконної рами ресивер марки «World Vision», моделі «T644D2», корпус виготовлений з металевого матеріалу чорного кольору (вартість якого станом на 26.06.2024 могла складати 340 гривень, що підтверджується висновком судово-товарознавчої експертизи №СЕ19/104-24/29407-TB від 23.07.2024), який належить потерпілому громадянину України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в подальшому з метою настання бажаного злочинного результату громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з місця вчинення кримінального правопорушення разом з викраденим майном зник.

Своїми злочинними діями громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 спричинив потерпілому громадянину України ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 майнову шкоду на загальну суму 340 гривень.

Умисні дії ОСОБА_5 кваліфікуються як кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України, за ознаками: відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднане з проникненням у житло, вчинена в умовах воєнного стану.

Встановлені під час досудового розслідування обставини, які підтверджуються доданими до цього клопотання матеріалами, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення та існування ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Посилаючись на викладене, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків і запобігання існуючим ризикам, слідчий просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи у даному випадку є недостатніми.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання слідчого підтримав та просив задовольнити з наведених у ньому підстав.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник просили обрати більш м`який запобіжний захід - домашній арешт, оскільки підозрюваний має можливість проживати у своїй бабусі.

Заслухавши учасників процесу, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0001441 від 27.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

02.08.2024 року ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення на цій стадії кримінального провадження підтверджується як поясненнями останнього під час судового розгляду, який фактично визнав обставини скоєння злочину, так і доданими до клопотання матеріалами, а саме: протоколом огляду місця події від 26.06.2024, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення речей для впізнання за фотознімками від 22.07.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 , протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 , протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_11 , протоколом огляду дисків від 19.07.2024, протоколом огляду предмета від 19.07.2024, протоколом огляду диска від 19.07.2024, протоколом огляду предмета від 22.07.2024, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_12 .

Розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя також враховує, що згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

Матеріалами кримінального провадження, зазначеними вище підтверджено факт ймовірності вчинення ОСОБА_5 грабіжу, поєднаного із проникненням у житло, вчиненого під час воєнного стану, тому, слідчий суддя вважає пред`явлену підозру цілком обґрунтованою.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), тому можуть бути застосовані лише за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Таким чином, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, законних джерел заробітку немає, за місцем офіційної реєстрації фактично не проживає, характеризується негативно, не має міцних соціальних зв`язків, на даний час на розгляді в Центрально-Міському районному суді м. Кривого Рогу перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001105 стосовно ОСОБА_13 , який обвинувачується у вчиненні аналогічного корисливого кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, скоєного упродовж невеликого терміну до інкримінованого злочину, що свідчить про те, що залишаючись на свободі, підозрюваний матиме змогу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, з якими він знайомий та йому добре відомі місця їх проживання та перебування, вчинити інше кримінальне правопорушення, що вказує на наявність існування ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи зазначені обставини, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення доведено, що саме такий запобіжний захід відповідає тяжкості кримінального правопорушення й даним про особу підозрюваного, а також є співмірним з реально існуючими ризиками, запобігти яким, окрім як застосуванням такого виняткового запобіжного заходу, - неможливо.

У зв`язку з цим жоден із більш м`яких запобіжних заходів у даних фактичних обставинах не буде ефективним і доцільним, оскільки застосування особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту не зможе забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного, тому слідчий суддя не вбачає підстав для можливості застосування інших запобіжних заходів, альтернативних триманню під вартою, за їх недостатністю для запобігання наявним ризикам та забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки.

Доводи сторони захисту слідчий суддя не бере до уваги, оскільки вони не спростовують вказаних висновків суду.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 ст. 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб виключити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Ураховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, дані про його особу та наявні ризики, слідчий суддя дійшов висновку, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого є в кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є застава як альтернатива запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90840 грн. На думку слідчого судді, саме такий розмір застави буде співмірним з існуючими в кримінальному провадженні ризиками й достатнім стримуючим засобом, який зможе забезпечити гарантії належної поведінки підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком у 56 днів в межах строку досудового розслідування, починаючи з 14-40 год. 05 серпня 2024 року у відповідності до ст. 209 КПК України.

Визначити кінцевий строк дії ухвали - 29 вересня 2024 року включно.

Визначити заставу в розмірі 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн,, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у визначеному розмірі протягом дії цієї ухвали.

У разі внесення застави й звільнення підозрюваного з-під варти, зобов`язати його прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду та покласти на нього строком до 29 вересня 2024 року включно такі обов`язки:

- не відлучатися із м. Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в цій ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу негайно після її оголошення вручити підозрюваному, захиснику, слідчому, прокурору та направити директору Державної установи «Криворізька установа виконання покарань (№3)» для виконання.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Дніпровського апеляційного суду, а особою, яка перебуває під вартою, у той же строк з моменту вручення їй копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1