Справа № 517/1554/24
Провадження № 1- кс/517/28/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 року с-ще Захарівка

Фрунзівський районний суд Одеської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-щі Захарівка клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції №2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 25.11.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.162 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

26.11.2024 дізнавач СД ВнП № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого суді з клопотанням, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078 від 25.11.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.162 КК України, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон марки «HONOR Magic5 Lite 5G» моделі RMO-NX1, чорного кольору, (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ) зі стартовим пакетом мобільного оператора «Vodafonе» ( НОМЕР_3 ), заборонивши його відчуження, розпорядження та користування будь-яким особам.

Посилаючись на приписи ст.ст. 40-1, 98, 131, 132, 167, 170,171 КПК України, дізнавач вказує на необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речового доказу та встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, хоча належним чином в порядку, визначеному ст. 135 КПК України, повідомлений про час, дату та місце судового розгляду. Водночас 27.11.2024, звернувся із заявою (вх. № 3685/24 від 27.11.2024), в якій просить вказане клопотання задовольнити, а розгляд проводити у його відсутність, оскільки через службову завантаженість, не має можливості брати участь у судовому засіданні.

Власник майна ОСОБА_5 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду клопотання, в судове засідання не з`явився. Водночас попередньо, звернувся із заявою (вх. № 3682/24 від 26.11.2024), в якій просить вказане клопотання розглянути без його участі та проти задоволення клопотання не заперечує.

Оскільки, згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття осіб, які беруть участь у розгляді клопотання про арешт майна, в судове засідання не перешкоджає розгляду вказаного клопотання, а тому слідчий суддя вважає доцільним розглянути питання про арешт майна, без участі дізнавача та власника майна.

У відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів клопотання, яке подане до суду 26.11.2024 в строк визначений ч. 5 ст. 171 КПК України, за заявою ОСОБА_6 25.11.2024 до ЄРДР за № 0000078 внесено відомості про вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.162 КК України, за наступних обставин: 25.11.2024 до ВнП №2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області, надійшла письмова заява від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що, 25.11.2024 приблизно о 01 год 00 хв., невідома особа через вікно проникла до приміщення літньої кухні, за адресою: АДРЕСА_1 , який належить громадянці ОСОБА_6 , де здійснила огляд речей чим порушила недоторканість житла даної громадянки.

Кримінальне правопорушення кваліфіковане ч. 1 ст. 162 КК України, тобто незаконне проникнення до житла чи до іншого володіння особи, незаконне проведення в них огляду, що порушують недоторканність житла громадян.

25.11.2024 о 09 год 20 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_6 , під час огляду місця події було виявлено та вилучено мобільний телефон марки «HONOR Magic5 Lite 5G» моделі RMO-NX1, чорного кольору, (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ) зі стартовим пакетом мобільного оператора «Vodafonе» ( НОМЕР_3 ).

25.11.2024 мобільний телефон марки «HONOR Magic5 Lite 5G» моделі RMO-NX1, чорного кольору, (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ) зі стартовим пакетом мобільного оператора «Vodafonе» ( НОМЕР_3 ) визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000078 від 25.11.2024 та його поміщено для зберігається в приміщенні відділення поліції № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області.

25.11.2024 дізнавачем було здійснено огляд мобільного телефону марки «HONOR Magic5 Lite 5G» моделі RMO-NX1, чорного кольору. При розблокуванні даного телефону та переході в додаток ДІЯ виявлено єДокумент з паспортними даними громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , також при переході до папки фото виявлено фото громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000078 від 25.11.2024.

Вищевказані обставини підтверджується:

- витягом з кримінального провадження № 0000078 від 25.11.2024;

- протокол огляду місця події від 25.11.2024;

- протоколом огляду предмета від 25.11.2024;

- постановою від 25.11.2024 про визнання речовими доказами;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_6 ;

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Пунктами 1 та 3 ч. 2 ст. 167 КПК України передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

При чому, ч. 5 ст. 171 КПК України визначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно п. 1 ч. 2 та ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, причому у даному випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Частиною 1 ст. 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч.ч. 10 та 11 ст. 170 КПК України, не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Частинами 1, 2 та 4 ст. 173 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Згідно ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

В сукупності викладеного вище слідчий суддя вважає, що дізнавач довів необхідність арешту вказаного майна з метою збереження речових доказів та є підстави вважати, що в подальшому воно може бути використане, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому є достатні підстави для задоволення клопотання та накладення арешту на мобільний телефон марки «HONOR Magic5 Lite 5G» моделі RMO-NX1, чорного кольору.

Водночас слід роз`яснити учасникам кримінального провадження, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, керуючись ст.41 Конституції України, вимогами ст.ст.98, 167, 170-173, 175, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача у кримінальному провадженні - дізнавача СД ВнП № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в рамках кримінального провадження, внесеного 25.11.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000078, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме: мобільний телефон марки «HONOR Magic5 Lite 5G» моделі RMO-NX1, чорного кольору, (IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 ) зі стартовим пакетом мобільного оператора «Vodafonе» ( НОМЕР_3 ), заборонивши його відчуження, розпорядження та користування будь-яким особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню дізнавачем СД ВнП № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .

Зобов`язати дізнавача СД ВнП № 2 Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладення арешту на зазначене вище майно.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зберігання мобільного телефону здійснювати в порядку, передбаченому Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 року, якою затверджено «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала може бути оскаржена на протязі п`яти днів з моменту її проголошення сторонами кримінального провадження безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: