СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2867/24
ун. № 759/8237/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000476 від 25.01.2023,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, у якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 10.08.2023, на об`єкт нерухомого майна, а саме: на двоповерховий об`єкт незавершеного будівництва, розмір якого становить 33 метри 50 сантиметрів в довжину та 13 метрів 90 сантиметрів в ширину, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :75:090:0033, належний йому.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 10.08.2023 у справі № 759/15074/23, накладено арешт на вищезазначене майно. Вважає, що самовільного зайняття земельною ділянкою не відбулося, земельна ділянка з кадастровим номером :75:090:0033 перебуває у його приватній власності та він проводить будівельні роботи у порядку визначеним чинним законодавством України. Крім цього, з моменту початку досудового розслідування, а саме: з 25.01.2023 по теперішній час жодній особі не повідомлено про підозру, до ОСОБА_4 не пред`явлено позову, що свідчить про навмисне створення органами досудового розслідування штучних перешкод у користуванні своїм майном.

В судовому засіданні ОСОБА_4 клопотання підтримав з підстав, наведених у ньому та просив його задовольнити.

В судовому засіданні прокурор заперечив проти скасування арешту на майно, посилаючись на те, що 05.04.2024 слідчим у даному кримінальному провадженні призначено будівельно-технічну експертизу. Окрім того, наразі досудове розслідування здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 356 КК України, тому такий захід забезпечення кримінального провадження як арешт майна є необхідним. Також надав для огляду матеріали кримінального провадження № 0000476 від 25.01.2023.

Заслухавши доводи власника майна та прокурора, дослідивши матеріали клопотання та оглянувши матеріали кримінального провадження № 0000476 від 25.01.2023, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що Святошинським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000476 від 25.01.2023за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 356 КК України.

Ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 10.08.2023 у справі № 759/15074/23, накладено арешт на об`єкт нерухомого майна, а саме: на двоповерховий об`єкт незавершеного будівництва, розмір якого становить 33 метри 50 сантиметрів в довжину та 13 метрів 90 сантиметрів в ширину, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , адастровий номер :75:090:0033, власником якого являється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом накладення заборони його використання, заборони на його відчуження третім особам, продавати, міняти, дарувати, розділяти (виділяти), передавати в іпотеку, позичку, до статутного капіталу юридичних осіб, державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав (в т.ч. Міністерству юстиції України та його територіальним органам, Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації, виконавчим органам сільських, селищних та міських рад, Київській міській, районним у місті Києві державним адміністраціям, акредитованим суб`єктам, нотаріусам, іншим особам та органам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, Державній службі України з питань геодезії, картографії та кадастру відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Земельного кодексу України) вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі, але не обмежуючись, щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, державної реєстрації обтяжень речових прав на нерухоме майно, скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, а також внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записів про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записів про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, змін до таких записів щодо майна.

Підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження стало те, що 27.07.2023 об`єкт незавершеного будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :75:090:0033, визнано речовим доказом у кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе лише за таких умов: вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання про скасування арешту майна перевірка ухвали про арешт майна не здійснюється. Слідчий суддя не уповноважений на такий розгляд, оскільки це відноситься до повноважень суду апеляційної інстанції у порядку, передбаченому Главою 31 КПК України. Оскарження рішення до суду вищої інстанції та скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України мають різні процесуальні завдання.

Відповідно до аб. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (аб. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аб. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зважаючи на наведене, на час розгляду слідчим суддею даного клопотання про скасування арешту майна, обставини, якими обґрунтовувався арешт не перестали існувати, оскільки досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000476 від 25.01.2023 триває, майно, на яке власник майна просить скасувати арешт відповідає вимогам ст. 98 КПК України, а відтак слідчий суддя вважає, що потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 10.08.2023 у справі № 759/15074/23, наразі не відпала. В свою чергу, скасування заходу забезпечення може призвести до втрати речових доказів, що зашкодить меті кримінального провадження.

Таким чином, на час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя дійшов до висновку, що накладення арешту на майно, яке належить ОСОБА_4 виправдовує таке втручання у права та інтереси власника майна.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, необхідно відмовити.

Відповідно до правової позиції, викладеної в ухвалі Верховного Суду колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 23.01.2024 у справі 569/19829/21, вказана ухвала підлягає оскарженню на підставі п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК України (https://reyestr.court.gov.ua/Review/116607268).

Керуючись статями 174, 309, 369 - 372 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000476 від 25.01.2023 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1