"27" березня 2024 р. Справа № 363/1442/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2024 року слідчий суддя Вишгородського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді клопотання старшого групи слідчих у кримінальному провадженні - старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000388, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українець с.Красне Бахмацького району Чернігівської області, українець, громадянин України, має середню освіту, пенсіонер, неодружений (розлучений), осіб, які потребують його піклування немає, зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

ВСТАНОВИВ:

26 березня 2024 року слідчим суддею отримано вказане клопотання, в обґрунтування якого зазначено, що у провадженні СВ Вишгородського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000388, від 21.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 19.03.2024 близько 18:30 (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходились за своїм місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у приміщені кухні загального користування.

Так, 19.03.2024 близько 21:00 (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт, під час якого у ОСОБА_4 виник прямий умисел, спрямований на нанесення умисного тяжкого тілесного ушкодження ОСОБА_7 .

У подальшому ОСОБА_4 , в той же день, знаходячись за вищевказаною адресою у приміщенні кухонної кімнати, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на протиправне заподіянню умисного тяжкого тілесного ушкодження ОСОБА_7 передбачаючи настання негативних наслідків у вигляді умисного тяжкого тілесного ушкодження та бажаючи їх настання, взявши у долоню правої руки предмет, зовні схожий на ніж із загальною довжиною 26 см, довжиною руків`я 11 см та довжиною клинка 15 см, утримуючи в долоні правої руки гострим предметом (кухонний ніж), що має колюче-ріжучі властивості наніс ОСОБА_7 множинні удар, однак не менше 6-ти ударів (більш точну кількість досудовим розслідуванням не встановлено), в область грудної клітки ззаду в нижню третину, заподіявши таким чином останньому тілесне ушкодження у вигляді колото-ножових ран грудної клітки, гемотораксу, перфорації порожнинного органу.

Виявлене тілесне ушкодження відносяться до категорії тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечне для життя в момент спричинення.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Красне Бахмацького району Чернігівської області, українець, громадянин України, неодружений, на утримані неповнолітніх дітей не маючий, депутатом не являється, зареєстрований за адресою:

АДРЕСА_1 , фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, підозрюється в умисному заподіянні тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 121 КК України.

21.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру в умисному заподіянні тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною першою статті 121 КК України.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри підтверджується:

оглядом місця події від 21.03.2024, проведеного за адресою: АДРЕСА_2 , під час якого виявлено та вилучено знаряддя вчинення злочину, на яке вказав потерпілий ОСОБА_7 та предмети і речі зі слідами РБК;

показаннями потерпілого ОСОБА_7 , зафіксованими в протоколі допиту від 21.03.2024, який показав, що 19 березня 2024 року, у вечірній час, після вживання горілки спільно зі ОСОБА_4 та куріння цигарки він встав із-за столу та пішов в напрямку своєї кімнати, однак туди він не дійшов. Прокинувся на підлозі квартири з сильним болем у спині та животі, дихання було важким. Коли потерпілий подивився у дзеркало та виявив шість ножових поранень, то відразу ж запитав про це ОСОБА_4 . Останній у вчиненому зізнався та почав просити вибачення. Намагався загладити провину, купуючи знеболююче, однак коли біль посилився, потерпілий викликав собі швидку;

показаннями свідка ОСОБА_8 , зафіксованими у протоколі допиту від 21.03.2024, яка повідомила, що 20.03.2024 під час розмови з ОСОБА_7 по телефону, від останнього їй стало відомо що ОСОБА_4 наніс йому тілесні ушкодження, а саме йому удари ножем в область спини. Коли того ж дня у вечірній час ОСОБА_8 прийшла до ОСОБА_7 , останній почувався дуже погано, ледве пересувався та дуже важко дихав. Крім того, він показав ОСОБА_8 футболку, на спині якої мались порізи. Після цього ОСОБА_7 зняв кофту та показав порізи на спині;

оглядом місця події, зафіксованим в протоколі від 21.03.2024, яким виявлені та вилучені речі потерпілого ОСОБА_7 зі слідами порізів та РБК;

довідкою КНП «Славутицька міська лікарня» СМР від 22.03.2024 №258 відповідно до якої ОСОБА_7 перебуває на лікуванні в КНП «Славутицька міська лікарня» з діагнозом «Колоті ножові проникаючі рани грудної клітки. Гемопневмоторакс. Колапс правої легені. Перфоративна виразка шлунку.»

протоколом проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного

ОСОБА_4 від 22.03.2024, та іншими матеріалами кримінального провадженнями.

В обґрунтування доводів щодо застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, слідчим зазначено про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, а саме:

ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 , без обрання до нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, зможе вчиняти дії, направлені на ухилення від органів досудового розслідування або суду, оскільки усвідомлює, що вчинений ним злочин є тяжким та тягне за собою покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років;

ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 , без обрання до нього запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, буде незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності може вчиняти дії щодо психологічного та фізичного тиску на потерпілого та свідків, які є мешканцями одного багатоквартирного будинку.

Слідчий вважає за неможливе застосувати відносно ОСОБА_4 будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі особистого зобов`язання та особистої поруки щодо підозрюваного не є можливим, оскільки вищевказані запобіжні заходи за своєю тяжкістю та характером не зможуть забезпечити уникнення вищевказаних ризиків, а також вказані запобіжні заходи не забезпечать належну процесуальна поведінку підозрюваного.

У зв`язку із зазначеним у клопотанні, слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, а саме до 21 травня 2024 року та покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною другою статті 194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 , не заперечуючи обставини викладених у клопотанні слідчого та повідомленої йому підозри, жалкуючи про вчинення ним протиправних дій, співпрацюючи із слідством, та вказуючи про відсутність у нього наміру переховуватися від органу досудового розслідування та суду, просив не застосовувати щодо нього цілодобовий арешт, а лише нічний, оскільки він потребує спостереження у лікаря, надавши слідчому судді медичні довідки на підтвердження стану здоров`я та регулярного відвідування лікаря.

Заслухавши прокурора та підозрюваного, дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження та надані підозрюваним, суд дійшов висновку про часткове задоволення клопотання слідчого з таких підстав.

У судовому засіданні встановлено, що відділенням розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області розслідується кримінальне провадження №0000388 від 21.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого першою статті 121 КК України.

21.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 121 КК України за що передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінальному правопорушенні підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, які долучено до клопотання та досліджено у судовому засіданні.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від

30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що ОСОБА_4 міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Крім того, слідчий суддя бере до уваги пояснення, надані у судовому засіданні підозрюваним щодо вчинення ним протиправних дій.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого частиною першою статті 121 КК України, який відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Відповідно до статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваного залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Щодо наявності ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини першої статті 177 КПК України слідчий суддя зазначає, що викладені обставини у своїй сукупності дають підстави для висновку, що ризик переховування підозрюваного від слідства та суду не є значним, а спілкування з потерпілим та свідками можливо обмежити судовим рішенням.

При застосуванні запобіжного заходу суд повинен обрати найбільш ефективний запобіжний захід, який будучи найменш суворим, одночасно запобігатиме настанню ризиків передбачених статтею 177 КПК України.

Таким чином, відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, при цьому він є пенсіонером, має зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , постійно проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, має незадовільний стан здоров`я, а також враховуючи конкретні обставини справи, слідчий суддя вважає необхідним обрати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід у виді домашнього арешту у певний період доби, а саме у нічний час, для надання йому можливості в денний час забезпечувати своє життя, в тому числі звернення до медичних закладів, коли цілодобовий домашній арешт за вказаних умов може стати для нього занадто обтяжливим й меті кримінального провадження не відповідатиме.

При цьому слідчий суддя вважає, що застосувати більш м`який запобіжний захід не є можливим, з урахуванням тяжкості інкримінованих підозрюваному кримінального правопорушення, можливої міри покарання, яка йому загрожує, у разі визнання його винуватим.

Застосовуючи до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_4 обов`язки, передбачені статтею 194 КПК України.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного на даному етапі досудового розслідування не встановлено.

За викладених обставин клопотання слідчої підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 176-178, 183, 184, 193, 194, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання старшого групи слідчих у кримінальному провадженні - старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Вишгородського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , погодженого прокурором Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000388, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 121 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою фактичного проживання: АДРЕСА_2 , у період з 22:00 до 06:00 наступного дня, крім розумного фактичного часу необхідного для надання невідкладної медичної допомоги в закладах охорони здоров`я та в інших невідкладних випадках пов`язаних із рятуванням життя чи здоров`я в умовах воєнного стану, в межах строку досудового розслідування, а саме до 21 травня 2024 року, включно.

На підставі статті 194 КПК України зобов`язати ОСОБА_4 :

прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду в цьому кримінальному проваджені;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

утримуватись від спілкування з свідками та потерпілим у цьому кримінальному провадженні;

здати прокурору на відповідальне зберігання паспорт для виїзду за кордон.

Зобов`язати уповноважений орган Національної поліції негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Роз`яснити підозрюваному, що з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, працівники поліції мають право з`являтися в житло підозрюваного, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань. Також, якщо в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Строк дії ухвали до 21 травня 2024 року, включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 01 квітня 2024 року о 09:00.

Слідчий суддя ОСОБА_1