ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/3152/23
Провадження №1-кс/477/594/24
УХВАЛА

про продовження дії запобіжного заходу

18 червня 2024 року місто Миколаїв

Слідчий суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 , погодженого з прокурором відділу Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000495 від 05 жовтня 2023 року, про продовження дії раніше застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, такого, що народився в с. Бузьке Новоодеського району Миколаївської області та проживає в АДРЕСА_1 , з середньою освітою, директора ТОВ «Будівельні надійні інвестиції», одруженого, має на утриманні двох малолітніх дітей, не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України

за участі: прокурора ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

ВСТАНОВИВ:

12 червня 2024 року слідчий відділу СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000495 від 05 жовтня 2023 року з можливістю звільнення під заставу на умовах визначених в ухвалі слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 17 травня 2024 року.

В обґрунтування поданого клопотання вказує, що слідчим відділом СУ ГУНП в Миколаївській області за фактом привласнення та розтрати бюджетних коштів, службовими особами територіальної громади, за попередньою змовою зі службовими особами суб`єкта господарювання, під час укладення договорів на виконання будівельних робіт, у період 2022-2023 років, 05 жовтня 2023 року внесено відомості до ЄРДР за №0000495 та розпочато досудове розслідування за частиною п`ятою статті 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлений факт привласнення грошових коштів місцевого бюджету, під час виконання робіт за договором №40-КР/23 від 01 листопада 2023 року, що вчинено директором ТОВ «Будівельні Надійні Інвестиції» ОСОБА_8 , за попередньою змовою за начальником відділу освіти, молоді та спорту Шевченківської сільської ради ОСОБА_9 , головним бухгалтером відділу освіти, молоді та спорту Шевченківської сільської ради ОСОБА_10 , фізичною особою підприємцем ОСОБА_11 та іншими невстановленими під час досудового розслідування особами, шляхом повного розрахунку замовником за часткове виконання підрядником будівельних робіт за вказаним договором.

18 березня 2024 року у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану в особливо великих розмірах.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 20 березня 2024 року до підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів та визначено розмір застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 1700 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 5 139 100 (п`ять мільйонів сто тридцять дев`ять тисяч сто) гривень з покладенням відповідних обов`язків в разі внесення визначеного слідчим суддею розміру застави. Строк дії вказаного запобіжного заходу продовжено ухвалою слідчого судді до 18 червня 2024 року та зменшено розмір застави до 1300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У свою чергу, як вказує слідчий у поданому клопотанні досудове розслідування неможливо закінчити до дати закінчення терміну дії запобіжного заходу, так як для цього необхідно провести ряд слідчих та процесуальних дій, направлених на збирання доказів та проведення повного, всебічного та об`єктивного розслідування усіх обставин справи.

Оскільки встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу ризики, передбачені статтею 177 КПК України, не зменшились, а обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, за змістом клопотання, повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, перелік яких наведений у клопотанні, слідчий ОСОБА_3 просить продовжити на 60 днів строк дії запобіжного заходу підозрюваному у виді тримання під вартою з можливістю внесення застави на умовах, визначених ухвалами слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 20 березня 2024 року та від 17 травня 2024 року в межах строку досудового розслідування.

Наявність указаних ризиків слідчим обґрунтовується тим, що на даний час продовжує існує ризик переховування ОСОБА_8 від органів досудового розслідування та/або суду; ризик знищення, схову або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; ризики незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні; ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу не дозволить запобігти зазначеним вище ризикам.

У судовому засіданні прокурор групи прокурорів у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 підтримав клопотання слідчого про продовження підозрюваному ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просив його задовольнити, указував про те, що на даний час продовжують існувати ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3, 4, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_8 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого. Зазначав, що повністю визнає свою винуватість, частково почав відшкодовувати завдану шкоду, надав показання та готовий активно сприяти розкриттю злочину. Вважав, що до нього може бути застосований запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, оскільки йому необхідно працювати та якомога швидше відшкодувати завдану шкоду, що визначена висновками експерта. Також зазначив, що для нього помірною сумою застави, у разі застосування її слідчим суддею, буде сума в розмірі до 500 тисяч гривень.

Захисники підозрюваного ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у судовому засіданні подали письмові заперечення, в яких посилались на наявність підстав для застосування альтернативного запобіжного заходу.

Так, захисник ОСОБА_6 , зазначаючи про надуманість та необґрунтованість цього клопотання, просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого та просив обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою. У разі залишення відносно підозрюваного раніше застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою у письмовому запереченні просив зменшити розмір застави до 80 розмірів прожиткового мінімуму, однак у судовому засіданні вказану позицію змінив та просив зменшити розмір застави до 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник ОСОБА_7 вважав, що заявлені прокурором ризики значно зменшилися, підозрюваний визнає свою винуватість, частково відшкодував завдану шкоду, має міцні соціальні зв`язки, тому його процесуальна поведінка може бути забезпечена запобіжним заходом у виді домашнього арешту у певний період доби.

Заслухавши позиції учасників судового провадження, дослідивши докази по заявленому клопотанню, слідчий суддя встановив наступне.

Слідчим відділом СУ ГУНП в Миколаївській області за фактом заволодіння бюджетними коштами службовими особами територіальної громади, що вчинено за попередньою змовою зі службовими особами суб`єкта господарювання під час укладання договорів на виконання будівельних робіт у період протягом 2022-2023 років, 05 жовтня 2023 року внесено відомості до ЄРДР за №0000495 та розпочато досудове розслідування за частиною п`ятою статті 191 КК України.

За встановлених досудовим розслідуванням обставин вбачається, що група осіб у складі ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та ОСОБА_10 під час виконання робіт за договором підряду заволоділи коштами місцевого бюджету.

У цьому кримінальному провадженні 18 березня 2024 року, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану в особливо великих розмірах.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 20 березня 2024 року до підозрюваного ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів та визначено розмір застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 1700 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та відповідно до частини п`ятої статті 194 КПК України на підозрюваного покладені певні обов`язки.

Зі змісту ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 20 березня 2024 року вбачається, що обираючи запобіжний захід, слідчим суддею було досліджено надані стороною обвинувачення докази, які свідчили про наявність як і обґрунтованої підозри ОСОБА_8 у вчинення інкримінованих йому діянь, так і наявність ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України. Крім того, при вирішенні питання визначення розміру застави у розмірі, що виходить за межі розмірів, визначених статтею 182 КПК України, було враховано майновий та сімейний стан підозрюваного, а також оцінено неможливість застосування до підозрюваного інших, більш м`яких запобіжних заходів.

Питання, що були предметом оцінки слідчим суддею під час обрання ОСОБА_8 запобіжного заходу, в подальшому були також і предметом оцінки Миколаївського апеляційного суду за наслідками перегляду ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 01 березня 2024 року, під час якого була надана оцінка доводам сторони захисту щодо обґрунтованості заявлених ризиків, розміру визначеного слідчим суддею застави, неможливість застосування інших запобіжних заходів, тощо, тому такі доводи захисників підозрюваного слідчий суддя вважає необґрунтованими, так як вони були предметом судового розгляду, як саме і питання розміру застави, визначеної слідчим суддею в якості альтернативного запобіжного заходу.

Постановою заступника керівника Миколаївської обласної прокуратури ОСОБА_12 від 14 травня 2024 року строк досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000495 від 05 жовтня 2023 року продовжений до 18 червня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 17 травня 2024 року строк дії раніше застосованого запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного продовжено до 18 червня 2024 року та зменшено розмір застави для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України до 1300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою слідчого судді від 14 червня 2024 року строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжений до шести місяців, тобто до 18 вересня 2024 року.

За приписами частини четвертої статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу.

Загальні підстави і порядок застосування та продовження запобіжного заходу визначені у статті 194, 199 КПК України, конструкції яких передбачають такі критерії дослідження слідчим суддею обставин (фактів): наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження дії запобіжного заходу; обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Щодо обґрунтованості підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини.

З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, пункт 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаy v.United Kingdom», 14310/88, 28 жовтня 1994 року, пункт 55).

Зі змісту поданого клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається причетність ОСОБА_8 до організації та вчинення кримінального правопорушення, передбаченого п`ятою статті 191 КК України.

Дослідженими слідчим суддею доказами підтверджується достатність вагомих підстав вважати, що директор ТОВ «Будівельні Надійні Інвестиції» ОСОБА_8 , який діючи за попередньою змовою з начальником відділу освіти, молоді та спорту Шевченківської сільської ради ОСОБА_9 , головним бухгалтером відділу освіти, молоді та спорту Шевченківської сільської ради ОСОБА_10 , фізичною особою-підприємцем ОСОБА_11 та іншими невстановленими в ході досудового розслідування особами, заволодів коштами місцевого бюджету, що виразились у повному розрахунку Замовником за часткове виконання Підрядником будівельних робіт по договору № 40-КР/23 від 01 листопада 2023 року, чим своїми діями спричинили матеріальні збитки на загальну суму 1 315 496,95 грн., (акт №1 за листопад 2023 - 233 106,00 грн; акт №2 за листопад 2023 - 297 658,00 грн; акт №3 за листопад 2023 - 774 603,68 грн; акт №4 - 10 129,27 грн) що більше ніж в 600 разів перевищує неоподатковуваний.

Описана у клопотанні фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого п`ятою статті 191 КК України.

Долучені до клопотання прокурором докази, зібрані у ході досудового розслідування, зокрема:

повідомлення УСБ України в Миколаївській області №64/20-7881 від 03 жовтня 2023 року про виявлене кримінальне правопорушення; відповідь УСБ України в Миколаївській області №64/20-8056 від 06 жовтня 2023 року на виконання доручення слідчого, в якому вказані особи причетні до вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , та ОСОБА_11 ; відповідь УСБ України в Миколаївській області №64/20-502 від 16 січня 2024 року на виконання доручення слідчого, в якому зазначено договори на виконання будівельних (аварійних) робіт укладені між Відділом освіти, молоді та спорту Шевченківської сільської ради та ТОВ «Будівельні надійні інвестиції» в тому числі договір №40-КР/2023 від 01 листопада 2023 року; протокол огляду мобільного телефону ОСОБА_8 від 31 січня 2024 року, в якому наявне листування з ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 про обставини вчиненого кримінального правопорушення; протокол огляду мобільного телефону ОСОБА_11 від 31 січня 2024 року, в якому наявне листування з ОСОБА_8 про обставини вчиненого кримінального правопорушення; протокол огляду мобільного телефону ОСОБА_10 від 31 січня 2024 року, в якому наявне листування з ОСОБА_8 про обставини вчиненого кримінального правопорушення; висновок експерта №24-500 від 11 березня 2024 року, за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, відповідно до якої обсяги та вартість фактично виконаних робіт за темою: «Капітальний ремонт будівлі учбового корпусу літ.А за адресою: с. Шевченкове, вул. Центральна 1 , який проводився в рамках ліквідації наслідків надзвичайної ситуації воєнного характеру» частково не відповідають обсягам та вартості, зазначеним в актах приймання виконаних будівельних робіт за договором №40-КР/2023 від 01.11.2023. Загальна вартість завищення складає 1 315 496,95 грн.; протоколи негласних слідчих (розшукових) дій, інші матеріали кримінального провадження у сукупності свідчать про причетність ОСОБА_8 до організації та вчинення інкримінованого йому правопорушення.

Досліджених матеріалів достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про продовження строку дії запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

На даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів, тому заперечення сторони захисту щодо необґрунтованості підозри слідчим суддею відхиляються.

Слідчим суддею не оцінювалися докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, тобто на даному етапі провадження не вирішувалися ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті.

Необхідн зауважити, що оцінка доказів із точки зору їх допустимості є заключним етапом доказування та здійснюється судом за наслідком розгляду справи по суті. Такі об`єктивні дані, які пов`язують особу підозрюваного із вчиненням кримінального правопорушення, пов`язаного із заволодінням коштами державного чи місцевого бюджету не повинні бути достатніми для засудження особи, а повинні лише об`єктивно зв`язувати певну особу з певним злочином для можливості застосування заходу забезпечення кримінального провадження при наявності реальних ризиків, а у разі ж не доведеності вини особи за наслідками судового розгляду, остання може бути виправдана судом, у тому числі, з урахуванням положень Конституції України.

Також, слідчим суддею враховується і те, що досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні триває та в його межах триває збір доказів, у зв`язку з чим можуть призначатися експертизи, обстеження, проводитися слідчі дії, тощо, за наслідками яких може бути повідомлено про підозру й інших осіб, та/або про зміну підозри осіб, які вже повідомлені про підозру у цьому кримінальному провадженні.

В світлі обставин даного клопотання, досліджених матеріалів, що долучені слідчим ОСОБА_3 до клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, достатньо для того, щоб в межах судового контролю, який здійснюється слідчим суддею при розгляді питання про обрання запобіжного заходу, дійти висновку про наявність обґрунтованої підозри.

Щодо ризиків кримінального провадження, то слідчий у поданому клопотанні зазначає про ризик переховування, ризик знищення, спотворення будь-якої із речей чи документів, ризик незаконного впливу на свідків чи інших підозрюваних, ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу, згідно з частиною 2 даної статті, є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Співставляючи доводи клопотання сторони обвинувачення з долученими до клопотання матеріалами через призму заперечень сторони захисту, на предмет наявності ризику, передбаченого пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України, слідчий суддя погоджується з доводами слідчого про його наявність, оскільки ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п`ятою статті 191 КК України. Зокрема, санкція п`ятою статті 191 КК України відносить цей злочин до особливо тяжких, та за нього передбачена можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за його вчинення у разі доведення вини, останній може переховуватися від слідства та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. При вирішенні питання про наявність даного ризику також враховуються відомості про те, що підозрюваний має паспорт громадянина України для виїзду за кордон, та матиме можливість виїхати за межі території України де наявні у нього засоби дозволяють йому проживати тривалий час, чим може ухилитися від слідства та суду. Вказаний ризик оцінюється слідчим суддею з урахуванням того, що вчинення злочину мало корисливий мотив, що свідчить і про наявність у підозрюваної ОСОБА_8 значної кількості незаконно отриманих доходів. Оцінюючи вказаний ризик, через призму положень статті 178 КПК України, слідчим суддею, окрім вищевикладеного враховує також і те, що підозрюваний ОСОБА_8 одружений, має на утриманні дітей та дружину про що зазначено захисником ОСОБА_6 у поданих слідчому судді запереченнях. При цьому вказані обставини хоча і свідчать про наявність у підозрюваного ОСОБА_8 соціальних зв`язків, однак з огляду на характер вчинення інкримінованого йому правопорушення, його корисливий мотив, також те, що інкриміновані дії вчинено у період воєнного стану, сума збитків що завдана кримінально-караними діями, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_8 , у даному випадку переважає над міцністю наявних у нього соціальних зв`язків. Тобто, ризик передбачений пунктом 1 частини першої статті 177 КПК України продовжує існувати і на даний час.

З приводу ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, слідчим суддею береться до уваги, що дії підозрюваних ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 були узгоджені між собою із залученням великої кількості сторонніх осіб. Під час проведення обшуків у цьому кримінальному провадженні не відшукано та не вилучено всіх необхідних документів, місцезнаходження яких на даний час встановлюється. А з метою приховання злочинної діяльності ОСОБА_8 вживалися заходи щодо виконання додаткових робіт по об`єкту, які ним не були виконанні згідно договору від 01 листопада 2023 року, що у сукупності вказує на те, що продовжує існувати ризик, передбачений пунктом 2 частини першої статті 177 КПК України.

Ризик, передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України, який полягає у незаконному впливі на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні підтверджується тим, що додані до клопотання матеріали кримінального провадження містять справжні анкетні дані свідків та осіб, яким прямо чи опосередковано відомо про обставини вчинення кримінального правопорушення, що може призвести до впливу на них шляхом умовлянь або погрожувань, у тому числі шляхом схиляння до дачі завідомо неправдивих показів, які виправдовують його, чим перешкоджати встановленню істини у провадженні, чи взагалі схиляння до відмови давати свідчення, чи їх спотворення на користь підозрюваного.

Зазначений ризик підтверджується також і тією обставиною, що ОСОБА_8 є власником та директором ТОВ «Будівельні Надійні Інвестиції» та розуміючи, що значна частина свідків у даному кримінальному провадженні є діючими або колишніми працівниками товариства може вжити заходів для впливу на таких осіб з метою надання ними необхідних для нього показань або ж їх ненадання, перекручування чи спотворення дійсних обставин справи.

Крім того, не перебуваючи під вартою, ОСОБА_8 , матиме можливість домовлятись із співучасниками злочину про спільну позицію та процесуальну поведінку, а також, з огляду на широке коло зв`язків, обсяг яких встановлений органом досудового розслідування під час проведення слідчих дій, може отримувати консультації щодо можливостей уникнення від кримінальної відповідальності, що може бути використано ним для перешкоджання здійсненню досудового розслідування, що вказує й на існування ризику, передбаченого пунктом 4 частини першої статті 177 КПК України.

Також, підтверджується і заявлений слідчим ризик, щодо вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_8 , оскільки підозрюваний, вчиняючи вказане кримінальне правопорушення, діяв, усвідомлюючи корисливий характер своїх дій, передбачаючи їх наслідки та бажаючи їх настання для свого збагачення, з використанням умов воєнного стану, за умови обмеженого фінансування програм відновлення об`єктів постраждалих внаслідок військових дій, достовірно володіючи інформацією про наслідки спричиненої шкоди військовими діями на території України, що свідчить про його досить викривлену громадянську правосвідомість. А з урахуванням тієї обставини, що доходи ТОВ «Будівельні Надійні Інвестиції», власником та директором якого є ОСОБА_8 ,. різко зросли після укладання договору №40-КР/2023 від 01 листопада 2023 року, тому і ризик продовження вчинення таких дій є досить ймовірним.

З урахуванням сукупності вищенаведених обставин, слідчий суддя вважає підтвердженою наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, потерпілих; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення у якому він підозрюється.

Під час розгляду клопотання, сторона захисту не довела інших обставин, які б дозволяли інакше оцінити наявність або ж відсутність ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК України.

Мета і обставини, що були підставою для застосування до підозрюваного ОСОБА_8 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є й надалі актуальними.

Слідчим суддею також враховується, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо сторона обвинувачення доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України (частина перша статті 184 КПК України).

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні з триманням під вартою, є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт.

При оцінці можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, ніж тримання під вартою, не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що обвинувачений при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини першої статті 177 КПК України, однак потребує встановлення реальної можливості допустити це в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що менш суворі запобіжні заходи, не пов`язані з триманням під вартою, зокрема: домашній арешт, в тому числі цілодобовий, надання підозрюваного на поруки особам, що заслуговують на довіру, а також особисте зобов`язання, з огляду на сукупність встановлених вище обставин, на даному етапі досудового розслідування не зможуть запобігти встановленим ризикам, однак зможуть завадити виконанню завдань кримінального провадження, оскільки пов`язані з доступом підозрюваного до технічних засобів, безпосередніх соціальних контактів з іншими особами, тощо. Натомість, на думку слідчого судді, можливість внесення підозрюваним застави у певному розмірі, з одного боку, не робить тримання під вартою безальтернативним для ОСОБА_8 , а з іншого, у разі її внесення, є достатнім стримуючим фактором задля запобігання вищенаведеним ризикам, які продовжують існувати.

З урахуванням вищевикладеного та обставин провадження, особистих характеристик підозрюваного, слідчий суддя не вбачає підстав для застосування до ОСОБА_8 іншого, більш м`якого запобіжного заходу.

З матеріалів долучених слідчим до клопотання слідчому судді, вбачається достатньо відомостей про обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя враховує специфіку кримінального правопорушення, методика розслідування якого вимагає послідовності і проведення значної кількості процесуальних дій.

Доводи слідчого щодо існування низки обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали мають ґрунтовні підстави.

При цьому, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 18 вересня 2024 року.

Наявність обґрунтованої підозри у сукупності з ризиками кримінального провадження та потребами досудового розслідування на думку слідчого судді свідчить про наявність підстав для продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_8 з урахуванням вищезазначених обставин.

При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (пункт 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Відповідно до частини четвертої статті 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Зі структури статті 5 Конвенції в цілому, та її пункту 3, зокрема, слідує, що застава може вимагатись лише до тих пір, поки існують причини, що виправдовують затримання (зокрема, пункт 42 рішення ЄСПЛ у справі Musuc v. Moldova від 06 листопада 2007 року, заява № 42440/06, та пункт 139 рішення ЄСПЛ у справі Олександр Макаров проти Росії від 12 квітня 2009 року, заява № 15217/07).

Положення КПК України та практика ЄСПЛ орієнтують суд на наступні критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; дані про особу підозрюваного; встановлені ризики, відповідно до статті 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також, за певних обставин, - шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

У даному випадку слідчий у поданому клопотанні просив надати ОСОБА_8 можливість звільнення під заставу на умовах визначених в ухвалі слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 17 травня 2024 року.

При визначенні 20 березня 2024 року ОСОБА_8 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 1700 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та 17 травня 2024 року під час продовження запобіжного заходу, слідчим суддею було враховано, особу підозрюваного, його роль у кримінальному правопорушенні, майновий стан, тощо.

Зі змісту матеріалів клопотання вбачається, що з моменту застосування та продовження підозрюваному запобіжного заходу, зокрема і з можливістю внесення застави у зменшеному розмірі, визначеного ухвалою слідчого судді 17 травня 2024 року, до цього часу підозрюваним (заставодавцем) коштів у визначеному розмірі не внесено, з огляду на що, з урахуванням доводів підозрюваного ОСОБА_8 , наданих ним у судовому засіданні, щодо відсутності у нього можливості внести заставу у визначеному розмірі та відсутністю іншого майна, за рахунок якого було б можливо забезпечити заставу в такому розмірі, а також позицію про наявність у нього коштів для внесення застави в розмірі до 500 тисяч гривень, слідчий суддя вважає можливим також зменшити розмір раніше визначеної застави.

Оцінивши у сукупності доводи підозрюваного ОСОБА_8 щодо можливості зменшення визначеного раніше розміру застави, слідчий суддя дійшов висновку про можливість визначення розміру застави в межах, законодавчо встановленого розміру (від 80 до 300 прожиткових мінімумів) на рівні 160 розмірів прожиткового мінімуму, що на думку слідчого судді на теперішній час зможе утримати підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, та не перетворить обраний йому запобіжний захід на безальтернативне ув`язнення, в тому числі, з огляду на тривалий термін перебування підозрюваного під вартою.

Зменшуючи розмір застави слідчий суддя також враховує, що на даному етапі досудового розслідування підозрюваний визнає свою винуватість, співпрацює з органами досудового розслідування, надаючи показання та частково відшкодував завдану злочином шкоду, що зменшує ступінь настання негативних наслідків для кримінального провадження.

Керуючись статтями 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити підозрюваному ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 16 серпня 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування) з можливістю звільнення під заставу на умовах визначених в ухвалі слідчого судді Жовтневого районного суду Миколаївської області від 20 березня 2024 року, зменшивши розмір застави до 160 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 483 680 (чотириста вісімдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню ГУНП в Миколаївській області після її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту оголошення та може бути оскарженою до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_13