УХВАЛА

14 березня 2024 року

м. Київ

справа № 464/7111/14-к

провадження № 51-3242ск19

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянув заяву засудженого ОСОБА_4 про відвід усього складу колегії суддів у провадженні № 51-3242ск19,

встановив:

Ухвалою Верховного Суду від 12 лютого 2024 року залишено без руху касаційну скаргу засудженого ОСОБА_4 на ухвалу Львівського апеляційного суду від 10 січня 2024 року та встановлено строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків касаційної скарги - п`ятнадцять днів із дня її отримання.

13 березня 2024 року від засудженого надійшла нова касаційна скарга на ухвалу Львівського апеляційного суду від 10 січня 2024 року, подана на виконання ухвали Верховного Суду від 12 лютого 2024 року, а також заява про відвід усього складу колегії суддів у справі № 464/7111/14-к (провадження № 51-3242ск19).

В обґрунтування вимог заяви про відвід засуджений зазначає, що колегія суддів у складі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 безпідставно розглядає усі подані ним касаційні скарги, які реєструються під одним номером провадження (№ 51-3242ск19), та необґрунтовано залишає їх без руху, повертає або відмовляє у відкритті провадження.

На переконання заявника, оскільки ця ж колегія суддів ухвалою від 19 грудня 2023 року залишила без руху його касаційну скаргу на ухвалу Сихівського районного суду м. Львова від 20 квітня 2023 року та ухвалу Львівського апеляційного суду від 19 жовтня 2023 року у цьому ж провадженні, а в подальшому ухвалою від 22 січня 2024 року у відкритті провадження на зазначені вище судові рішення відмовила на підставі п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК, з метою недопущення повторної участі колегії суддів у справі та повторної відмови у відкритті касаційного провадження через упереджене ставлення, наявні підстави для відводу цих суддів.

Перевіривши доводи заяви про відвід, колегія суддів дійшла висновку, що відсутні підстави для її задоволення, з огляду на таке.

Обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні визначені в ст. 75 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), за змістом якої суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, серед іншого: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості (п. 4 ч. 1 цієї статті); у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи (п. 5 ч. 1 цієї статті).

Відповідно до приписів ч. 5 ст. 31 КПК кримінальне провадження в касаційному порядку здійснюється колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду у складі трьох або більшої непарної кількості суддів.

За приписами ст. 35 КПК в суді функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує, зокрема: 1) об`єктивний і неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді; 2) визначення присяжних для судового розгляду з числа осіб, які внесені до списку присяжних; 3) надання фізичним та юридичним особам інформації про стан розгляду матеріалів кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом; 4) реєстрацію вхідної і вихідної кореспонденції та етапів її руху; 5) участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідно до ч. 3 цієї статті визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Частиною 12 вказаної статті встановлено, що особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (далі - ЄСІТС).

Відповідно до п. 112 Рішення Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» до початку функціонування підсистеми електронного документообігу у складі ЄСІТС реєстрація документів, які надходять на адресу суду (в тому числі процесуальних документів, що можуть бути предметом судового розгляду), здійснюється в АСДС відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами) (далі - Положення), та інструкції з діловодства. Реєстрація документів в інших органах та установах системи правосуддя здійснюється за правилами, передбаченими відповідними документами та інструкціями з діловодства, чинними до затвердження цього Положення.

З урахуванням приписів вищевказаного Положення рішенням зборів суддів Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30 листопада 2020 року «Про вирішення окремих питань визначення складу суду в Касаційному кримінальному суді» № 15 ухвалено, що усі скарги, подані в межах одного єдиного унікального номера кримінального провадження (справи), у тому числі на різні судові рішення, передаються раніше визначеному судді-доповідачу.

Відповідно до визначеного процесуальним законодавством принципу незмінності складу суду, розгляд справи, як правило, проводиться визначеною автоматизованою системою колегією суддів (п. 2.3.25. Положення).

Отже, касаційна скарга, подана у межах одного і того ж кримінального провадження № 51-3242ск19, передається тому ж складу суду, який визначений раніше, що не суперечить положенням вищенаведених нормативних актів та КПК.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції. У цьому кримінальному провадженні таких обставин не встановлено.

Доводи засудженого по своїй суті зводяться до незгоди з постановленими судовими рішеннями за результатом розгляду його касаційних скарг: від 27 листопада 2023 року на ухвалу Сихівського районного суду м. Львова від 20 квітня 2023 року та ухвалу Львівського апеляційного суду від 19 жовтня 2023 року (ухвалою Верховного Суду від 19 грудня 2023 року касаційну скаргу залишено без руху), від 09 січня 2024 року на ухвалу Сихівського районного суду м. Львова від 20 квітня 2023 року та ухвалу Львівського апеляційного суду від 19 жовтня 2023 року (ухвалою Верховного Суду від 22 січня 2024 року відмовлено у відкритті касаційного провадження на підставі п. 2 ч. 2 ст. 428 КПК), від 30 січня 2024 року на ухвалу Львівського апеляційного суду від 10 січня 2024 року (ухвалою Верховного Суду від 12 лютого 2024 року касаційну скаргу залишено без руху), що не є підставою для відводу, в контексті приписів статей 75, 76 КПК.

Таким чином, заявлений ОСОБА_4 відвід не містить даних, які би свідчили про наявність підстав, що передбачені положеннями статей 75, 76 КПК, зокрема, обґрунтованих доводів про порушення порядку розподілу кримінального провадження між суддями або обставин, які викликають сумнів у неупередженості колегії суддів. Висловлені в заяві доводи зводяться до нічим не підтверджених сумнівів та припущень, які не можуть бути достатньою підставою для задоволення заяви про відвід.

Керуючись статтями 75, 76, 80, 81 КПК, Суд

постановив:

Відмовити в задоволенні заяви засудженого ОСОБА_4 про відвід усього складу колегії суддів у провадженні № 51-3242ск19.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3