11.03.24 Справа №469/394/24
1-кс/469/34/24
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 березня 2024 року смт. Березанка
встановила :
Прокурор просить накласти арешт на тимчасово вилучене у ході огляду місця події 08 березня 2024 року майно:
- транспортний засіб марки «MAN» моделі "ТGM 18.240", державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , власником якого є ПП "ТРАНС-ЛОГІСТІК", яким керував в момент ДТП ОСОБА_4 , та
- транспортний засіб марки «ВАЗ 2110-4», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_5 , яким керував в момент ДТП ОСОБА_6 , із залишенням вказаного майна на зберіганні на території відділення поліції №8 МРУП ГУНП в Миколаївській області, з забороною користування та розпорядження вказаним майном до остаточного проведення всіх експертиз.
Відомості до ЄРДР внесені за фактом повідомлення до ЧЧ ВП №8 МРУП ГУНП в Миколаївській області про те, що на ділянці автодороги М-14 (Е-58) "Одеса-Мелітополь-Новоазовськ" (67км.+600м.) сталося зіткнення транспортних засобів марки «MAN» моделі "ТGM 18.240", державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_4 та автомобіля марки «ВАЗ 2110-4», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_6 , в результаті дорожньо-транспортної пригоди автомобілі отримали механічні ушкодження а пасажир автомобіля марки «ВАЗ 2110-4», державний реєстраційний номер НОМЕР_2 , ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому гомілки правої плечової кістки.
Прокурор посилається на те, що автомобілі у ході подальшої експлуатації та ремонтів можуть зазнати конструктивних змін, що може негативно відбитися на ході і результатах слідства.
Відповідно до змісту ст.170 КПК України, підставою для арешту майна є існування сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів мають існувати достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Клопотання про арешт майна розглядається за участю, зокрема, власника майна (ч.1 ст.172 КПК України).
Зазначеним вимогам клопотання прокурора не відповідає, так як у клопотанні не зазначено передбачені ст.170 КПК України підстави і мету арешту майна, не викладено обставин, які свідчать про існування ризиків, передбачених абз.2 ч.1 ст. 170 КПК України, обґрунтування необхідності арешту майна.
Крім того, слідчий суддя вважає необхідним звернути увагу, що згідно з п.6 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05 квітня 2013 року №223-558/0/4-13, у межах одного кримінального провадження клопотання про застосування заходів забезпечення вноситься щодо кожної особи окремо.
Тому клопотання про арешт майна має подаватися відносно одного підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, а не щодо декількох.
Згідно з вимогами ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У зв"язку з викладеним клопотання та додані до нього матеріали необхідно повернути прокурору.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя-
постановила:
Встановити прокурору строк тривалістю 72 години для усунення недоліків.
Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя: