Справа № 712/7560/24
Провадження № 1-кс/712/3243/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2024 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 , звернулась до суду з скаргою на бездіяльність слідчого Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, посилаючись на те, що 15.11.2019 року у віці 96 років померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка являлась її бабою. Поскільки моя мати ОСОБА_6 померла раніше своєї матері ОСОБА_5 , то право на частину спадкового майна ОСОБА_5 , перейшло до заявника за правом представлення. За життя баба ОСОБА_5 складала декілька заповітів, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №58841327 від 20.12.2019 року.

ОСОБА_7 звернувся до Звенигородського районного суду Черкаської області з позовною заявою до ОСОБА_8 про визнання заповіту нікчемним (справа № 694/1845/22)

В ході розгляду даної справи Звенигородським районним судом Черкаської області 09.06.2023 року призначено судову почеркознавчу експертизу, висновком якої підписи від імені ОСОБА_5 , виконанні іншою особою.

На час звернення до суду відомості до ЄРДР не були внесені, тому звернулась до суду із скаргою.

До судового засідання заявник не з`явився, направила заяву про розгляд скарги в її відсутність, скаргу підтримала та просила її задовольнити.

Прокурор та слідчий до судового засідання не з`явились, повідомлялись відповідно до вимог ст.. 135 КПК України.

Слідчий суддя, на підставі ч.3 ст.306 КПК України, визнав можливим розгляд скарги за відсутності прокурора та представника Черкаського РУП ГУ НП в Черкаській області.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, встановив наступні факти та відповідні правовідносини, які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

В судовому засіданні встановлено, що 15.11.2019 року у віці 96 років померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка являлась бабою заявника. Поскільки мати заявника - ОСОБА_6 померла раніше своєї матері ОСОБА_5 , то право на частину спадкового майна ОСОБА_5 , перейшло до заявника за правом представлення. За життя баба ОСОБА_5 складала декілька заповітів, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №58841327 від 20.12.2019 року.

Останній заповіт був складений 18 жовтня 2019 року в с. Моринці Звенигородського району Черкаської області та посвідчений секретарем виконавчого комітету Моринської сільської ради Звенигородського району ОСОБА_9 , зареєстрований у реєстрі за № 122. Відповідно до змісту оскаржуваного заповіту все своє майно ОСОБА_5 заповіла своїй іншій дочці ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , хоча попередніми заповітами спадкодавець заповідала все майно дочці та онукам у рівних частинах.

Брат заявника ОСОБА_7 звернувся до Звенигородського районного суду Черкаської області з позовною заявою до ОСОБА_8 про визнання заповіту нікчемним (справа № 694/1845/22)

В ході розгляду даної справи Звенигородським районним судом Черкаської області 09.06.2023 року призначено судову почеркознавчу експертизу.

Відповідно до висновку експерта №822/23-23 від 20.07.2023 року за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи у справі №694/1845/22 рукописний текст (підпис), від імені ОСОБА_5 у заповітах від 07.09.2015 року (у графі «підпис») та від 27.08.2015 року (у графі «підпис») оскаржуваному заповіті від 18.10.2019 року (у графі «підпис») виконано різними особами. Рукописний текст (підпис) від імені ОСОБА_5 у книзі реєстрації заповітів з відомостями про посвідчення заповітів Моринською сільською радою від 07.09.2015 року (арк.5 книги для реєстрації нотаріальних дій, нотаріальна дія № 125 від 07.09.2015 року, нотаріальну дію вчинено для ОСОБА_5 зміст нотаріальної дії - заповіт, у графі «розписка про одержання нотаріально оформленого документа») та від 27.08.2015 року (арк.5 книги для реєстрації нотаріальних дій, нотаріальна дія за № 119 від 27.08.2015 року, нотаріальну дію вчинено для ОСОБА_5 , зміст нотаріальної дії - заповіт, у графі «розписка про одержання нотаріально оформленого документа») і в записі з графою «розписка про одержання нотаріально оформленого документа», оскаржуваного заповіту від 18.10.2019 року (арк. 91 книги реєстрації нотаріальних дій, нотаріальна дія за № 122 від 18.10.2019 р. (нотаріальну дію вчинено для ОСОБА_5 , зміст нотаріальної дії - заповіт) виконані різними особами.

11.04.2024 року заявниця ОСОБА_4 , з даного приводу звернулась до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення в порядку ст. 214 КПК України та додала копії документів, які підтверджують вчинення кримінального правопорушення.

Однак на її неодноразові звернення до ЧРУП ГУНП в Черкаській області щодо прийняття рішення за її заявою отримувала усні відповіді, що матеріали знаходяться на виконанні.

17.06.2024 заявниця отримала особисто наручно Довідку про результати розгляду матеріалів справи (ЄО №19285 від 13.04.2024 року 46/П-882 від 12.04.2024) в якій вказано, що розгляд матеріалів справи завершити та списати до справи, у випадку надходження додаткової інформації, буде прийнято рішення про проведення додаткової перевірки згідно чинного законодавства.

Відповідно до вимог ч. 1 статті 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п.1 ч.1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні бездіяльності слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно ч. 2 ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Генеральною прокуратурою України за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Відповідно до п. 2 Розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 06.04.2016, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дослідивши скаргу та зміст заяви про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, а тому скарга підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.303-309, 369, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Зобов`язати уповноважену особу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області у відповідності до вимог ч.1 ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення відображене в заяві ОСОБА_3 від 11 квітня 2024 року (ЄО № 19285 від 13.04.2024 року, 46/П-882 від 12.04.2024 року) у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст..358 КК України та розпочати досудове розслідування.

Копію ухвали для виконання направити начальнику Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області та прокурору Черкаської місцевої прокуратури для відома та контролю за її виконанням.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10