Справа № 127/8833/24
Провадження № 1-кс/127/3848/24
У Х В А Л А

Іменем України

19 березня 2024 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в залі суду скаргу адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які діють в інтересах ОСОБА_5 , на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального бюро розслідувань Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 від 29.01.2024, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які діють в інтересах ОСОБА_5 , звернулись до суду зі скаргою, в якій просили зобов`язати уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального бюро розслідувань Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 від 29.01.2024.

Скарга мотивована тим, що 29 січня 2024 року ОСОБА_5 звернувся до четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального бюро розслідувань Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, із заявою про вчинення кримінального правопорушення старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області майором поліції ОСОБА_6 ..

В подальшому, заявником отримано лист з Територіального бюро розслідувань Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, з якого вбачається, що четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального бюро розслідувань Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, встановлено відсутність у змісті поданої заяви фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, зміст заяви не підкріплений належними та допустимими доказами, а тому дана заява не є підставою для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Однак, не погоджуючи з вказаним рішенням, вважаючи невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_5 , порушенням вимог чинного законодавства, останній, через захисників, звернувся до суду з даною скаргою.

В судове засідання ОСОБА_5 та його захисники адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_3 не з`явились, однак 19.03.2024 адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_3 звернулись до суду із клопотанням про розгляд скарги у їх відсутність, у якому також зазначили, що вимоги скарги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити.

Четвертий слідчий відділ (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального бюро розслідувань Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду скарги, повноважного представника в судове засідання не направив.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на наведене суд дійшов висновку, що в даному випадку, відсутність заявника скарги та представника відділу ДБР не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів справи, 29 січня 2024 року ОСОБА_5 звернувся до четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального бюро розслідувань Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Заява зокрема, мотивована наступним:

«22.12.2023 року на підставі ухвали Вінницького міського суду Вінницької області від 11.12.2023 по справі №127/38456/23, за адресою: АДРЕСА_1 , старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області майором поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000678 від 22.08.2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 3 ст. 229 КК України було проведено обшук. В ході якого, було вилучено майно: 129 предметів схожих на патрони калібру 7,62 мм які зберігалися в картонних упаковках з написом «патрони зр. 1943 р. із бронебійно-запалювальною кулею калібра 7.62 мм 20 шт.»; поліетиленовий пакет синього кольору, в якому зберігалися предмети, схожі на патрони; магазин до зброї чорного кольору та предмети схожі на патрони калібру 7,62 у кількості 20 шт.; магазин до зброї чорного кольору та предмети схожі на патрони калібру 7,62 мм у кількості 31 шт.; магазин до зброї коричневого кольору та предмети схожі на патрони калібру 7,62 мм у кількості 8 шт.; магазин до зброї коричневого кольору та предмети схожі на патрони калібру 7,62 мм у кількості 10 шт.; аркуш паперу формату А4 з зображенням посвідчення судді №АА-00236; експрес накладні «Нова Пошта» у кількості 7 шт. за 20.12.2022, 23.09.2023, 04.12.2023, 16.10.2023, 21.11.2023, 26.10.2023, 25.11.2023, про що складено відповідний Протокол обшуку від 22.12.2023 року. Я є власником вищевказаного майна.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 від 28.12.2023 року по справі №127/39880/23, провадження №1-кс/127/15956/23 задоволено клопотання органу досудового розслідування про арешт майна, яке було вилучено 22.12.2023 року під час проведення вищевказаного обшуку.

Матеріали справи №127/39880/23, провадження №1-кс/127/15956/23, з якими представник третьої особи щодо майна якої вирішується питання про арешт, ознайомився у Вінницькому апеляційному судді 22.01.2024 року на аркуші справи 23 містять офіційний документ, поданий старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області майором поліції ОСОБА_6 слідчому судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 заяву/клопотання, наступного змісту:

«Прошу Вас розглянути подане мною в кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000678 клопотанні про арешт майна справа №127/39864/2023 без моєї участі.

Вищевказане клопотання підтримую в повному обсязі.

Про дату судового засідання був повідомлений ОСОБА_7

Власник(и) про дату, час та місце розгляду клопотання був (були) повідомлений (і)

27.12.23 (підпис)»

Слід також зазначити, що текст даного клопотання надруковано, однак він містить рукописний текст із зазначенням номеру ЄРДР, номеру справи, прізвищем власника майна та дату.

Між тим, зауважую, що вказана справа старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області майором поліції ОСОБА_6 про моє сповіщення, як власника майна про дату, час та місце розгляду клопотання не відповідає дійсності.

Про існування клопотання про накладення арешту на майно, вилучене в ході вказаного обшуку та про ухвалу слідчого судді Вінницького міського Вінницької області ОСОБА_1 від 28.12.2023 року як мені, так і моєму представнику, стало відомо лише 09.01.2024 року, після ознайомлення у слідчого з виділеними матеріалами вказаного кримінального провадження. У зв`язку з чим, 15.01.2024 року мною як власником вилученого майна тобто третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт поданого апеляційну скаргу на вищевказану ухвалу слідчого судді від 28.12.2023 року.»

Листом за підписом т.в.о. керівника четвертого слідчого відділу (з дислокацією у місті Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, ОСОБА_8 від 09.02.2024 №408зкп/х/14-01-04-5957/2024 заявника повідомлено про наступне:

«Оскільки слідчим ОСОБА_6 23.12.2023 року не поверталось Вам вилучене 22.12.2023 майно, тому Ви свідомо, розуміли, що слідчий буде звертатись до суду з клопотанням про арешт вилученого майна.

У Вас була можливість в період часу з 23.12.2023 до 28.12.2023, самостійно звернутись до Вінницького міського суду Вінницької області з запитом, щодо дати та часу розгляду слідчим суддею клопотання про арешт Вашого майна.

Також, Ви не надали жодного підтверджуючого документу, про те, що слідчий ОСОБА_6 Вас не повідомляв про дату і час слухання клопотання про арешт майна, а також про те, що заява була складена саме слідчим ОСОБА_6 .

Незважаючи на те, що Ви вважаєте подану Вами заяву про злочин, остання за своїм змістом не містить фактичних даних, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, не підкріплена належними та допустимими доказами, а тому така заява, з огляду на її зміст, в даному випадку не є підставою для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.»

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Генеральної прокуратури України від 30.06.2020 №298, передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Як зазначив у своїй заяві ОСОБА_5 , підставою для звернення із заявою до четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, стало те, що старшим слідчим в ОВС СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 зазначено у документі наявному в судовій справі про те, що власник вилученого майна повідомлений про судовий розгляд клопотання слідчого про накладення арешту на майно, однак насправді власник не повідомлявся.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_5 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_5 від 29.01.2024 слідчий суддя дійшов висновку, що остання не є заявою або повідомленням про вчинення злочину.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які діють в інтересах ОСОБА_5 , на бездіяльність уповноважених осіб четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального бюро розслідувань Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_5 від 29.01.2024 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя