Справа № 203/2465/23
Провадження № 1-кс/0203/2096/2024
КІРОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

04 липня 2024 року слідчий суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , ознайомившись із клопотанням командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна, заявлене у кримінальному провадженні № 0000160, відомості про яке внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 15 грудня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

03 липня 2024 року на адресу Кіровського районного суду засобами поштового зв`язку за підписом командира військової частини НОМЕР_1 полковника ОСОБА_2 надійшло клопотання про скасування арешту майна, заявлене у кримінальному провадженні № 0000160, відомості про яке внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 15 грудня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 03 липня 2024 року вказане клопотання передане слідчому судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 04 липня 2024 року.

Ознайомившись із поданим клопотанням, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, накладення арешту та його скасування, врегульовані ст.ст. 171, 174 КПК України, що передбачають подання особою клопотання, зміст якого визначається за загальними правилами ст. 171 КПК України.

Окрім цього, ст. 174 КПК України містить вичерпний перелік осіб, які можуть звернутися до суду з клопотанням про скасування арешту майна, зокрема підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна.

Із поданої скарги видно, що остання підписана командиром військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 .

Водночас положення ст. 641 КПК України передбачають, що представником юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами; працівник юридичної особи.

Аналогічні вимоги передбачені щодо представника юридичної особи, яка є потерпілою особою у кримінальному провадженні, відповідно до положень ст. 58 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 58 КПК України повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються : 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Таким чином, слідчий суддя зазначає, що під час звернення до слідчого судді представником юридичної особи має бути підтверджено її повноваження на відповідні дії (уповноважувати інших осіб на представництво, підписання клопотання, долучення доказів, засвідчення копій документів та їх подання тощо).

Натомість, жодних належних доказів, підтверджуючих повноваження ОСОБА_2 як командира військової частини НОМЕР_1 , слідчому судді не надано.

Окрім цього, ухвалою слідчого судді від 12 червня 2024 року вказане клопотання вже поверталося, оскільки до клопотання також не було додано доказів, підтверджуючих повноваження ОСОБА_2 як командира військової частини НОМЕР_1 , натомість вказані недоліки так і не усунуті.

Відповідно до п. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

Виходячи з положень ч. 3 ст. 172, п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, подання заяви чи клопотання особою, яка не має на це права, або без дотримання певних вимог, тягне за собою її повернення, що не позбавляє таку особу права знов звернутися з відповідною заявою чи клопотанням після усунення недоліків або після виникнення нових обставин, які не досліджувались судом при ухваленні попереднього рішення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику, однак зазначене не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді або в іншому судовому порядку та не перешкоджає захисту прав особи, яка подала заяву, в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 174, 369-372 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання командира військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про скасування арешту майна, заявлене у кримінальному провадженні № 0000160, відомості про яке внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 15 грудня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України повернути особі, що його подала.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1