Справа №295/7543/24
УХВАЛА

Іменем України

20.05.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчої ОСОБА_3 ,

прокурора ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчої СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , що було погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001519 від 18.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 124 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідча за погодженням із прокурором звернулася із указаним клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, посилаючись на те, що 18.05.2024 близько 00 години 48 хвилин ОСОБА_5 разом із своїм другом ОСОБА_7 перебували за адресою: АДРЕСА_1 , де у них виник словесний конфлікт із раніше незнайомим ОСОБА_8 .

В цей же день, час, місці та за вказаних обставин під час словесного конфлікту ОСОБА_8 наблизився до ОСОБА_5 та ОСОБА_7 та наніс останньому один удар кулаком правої руки в область шиї. В цей час ОСОБА_5 з метою захисту ОСОБА_7 від суспільно небезпечного посягання зі сторони ОСОБА_8 , тримаючи у правій руці скляну пляшку з-під шампанського, наніс нею останньому один удар в область голови.

Таким чином, за словами слідчого, вищезазначеними умисними діями ОСОБА_5 завдав ОСОБА_8 , який вчиняв відносно ОСОБА_7 насильницькі дії, тяжкої шкоди, що виразилась у спричиненні йому тілесного ушкодження у вигляді відкритого перелому лобної кістки, що є небезпечним для життя в момент спричинення, при цьому завдана шкода явно не відповідала небезпечності посягання та обстановці захисту, оскільки дії ОСОБА_5 у зазначеній ситуації не були необхідними та достатніми для негайного припинення посягання. Тобто останній фактично перевищив межі необхідної оборони.

18.05.2024 ОСОБА_5 в порядку ст. 278 КПК України вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ст. 124 КК України.

Як слідує зі змісту клопотання, вина ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, які долучені до матеріалів клопотання:

- повідомленням на спец. лінію «102»;

- протоколом огляду місця події від 18.05.2024;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ;

- протоколом огляду предметів;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

З метою запобігання спробам ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та/або незаконно впливати на свідків та недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання указаним ризикам, а також враховуючи вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, котре відносяться до категорії нетяжкого злочину, слідча за погодженням із прокурором вважає за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв.

В судовому засіданні прокурор та слідча клопотання підтримали.

Прокурор додав, що ОСОБА_5 не має міцних соціальних зв`язків, офіційно не працює, а також вчинив злочин в період комендантської години в нічний час, а тому більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного. До обов`язків, наведених у прохальній частині клопотання, прокурор просив додати утримання від спілкування з потерпілим і свідком ОСОБА_7 .

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що фактично був затриманий близько 2 год. 10 хв. 18.05.2024 року. Неодружений, на утриманні малолітніх дітей не має.

Разом з тим захисник ОСОБА_6 заперечила проти задоволення клопотання. За словами адвоката, інкримінований ОСОБА_5 злочин нетяжкий, підозрюваний проживає з батьками і може надати їм необхідну допомогу. Її підзахисний працює неофіційно, наміру ухилятись від органів досудового розслідування, перешкоджати слідству не має. Вважає, що до ОСОБА_5 можна застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

За змістом ст.ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, серед іншого переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

За змістом статті 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до положення пункту 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

На переконання слідчого судді, надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

У відповідності із ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, зокрема, прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю.

Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу, що передбачено ч. 7 ст. 194 КПК України.

З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини справи, слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором було доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує принаймні передбачений пунктом 3 частини першої статті 177 КПК України ризик, на який вказує сторона обвинувачення у клопотанні, а саме ризик незаконного впливу підозрюваного на свідка ОСОБА_7 , із яким він знайомий та проживає в одному населеному пункті. Беручи до уваги те, що гр. ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відносяться до категорії нетяжкого злочину, враховуючи його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, майновий стан, вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а також тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити клопотання та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Оскільки злочин вчинено у період запровадженої на території Житомирської області комендантської години слідчий суддя пристає на зауваження прокурора стосовно недостатності застосування на даний час до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, зокрема особистого зобов`язання, оскільки такий захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного. Також, на переконання слідчого судді, застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло у період із 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин, не повинно стати суттєвою перепоною для можливості останнього працювати і заробляти собі на проживання.

Зважаючи на зміст частини п`ятої статті 194 КПК України слідчий суддя дійшов висновку про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 виключно тих обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором в судовому засіданні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181, 194 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною підозрюваному залишати житло у певний період доби на строк дії ухвали, а саме до 18 липня 2024 року.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце проживання, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , із 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин у понеділок, вівторок, середу, четвер, п`ятницю, а також у вихідні суботу, неділю, святкові дні, протягом строку тримання під домашнім арештом без застосування електронних засобів контролю.

Зобов`язати ОСОБА_5 за кожною вимогою прибувати до слідчих слідчої групи, які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001519, та прокурорів, котрі здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва в зазначеному кримінальному провадженні, а також покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- не відлучатися за межі Житомирського району без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування у будь-якій формі зі свідком ОСОБА_7 , потерпілим ОСОБА_8 , за винятком участі підозрюваного ОСОБА_5 у проведенні відповідних слідчих (процесуальних дій).

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту направити для виконання до відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою особи, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю

Обов`язки на ОСОБА_5 покладено на строк до 18 липня 2024 року.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1