11.06.2024
Справа № 331/2376/24
Провадження № 1-кс/331/1170/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2024 року місто Запоріжжя

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ПАТ "Одеський коньячний завод" про скасування арешту майна, в порядку ст.174 КПК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ПАТ "Одеський коньячний завод" про скасування арешту майна, в порядку ст.174 КПК України.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

З аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід скасувати арешт. Також, до клопотання мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК Україниу випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першоюстатті 7 цього Кодексу.

Проте, заявник звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, не долучивши до клопотання будь-яких документів та інших матеріалів, якими він обґрунтовує доводи зазначені клопотанні, крім того матеріали клопотання не завірені належним чином адвокатом, що унеможливлює з`ясувати ту обставину, що захисник дійсно бачив оригінали долучених до клопотання документів, долучено документи на англійській мові, які не перекладені та нотаріально не завірені належним чином у встановленому Законом порядку. Будь яких доказів щодо того, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано до клопотання також не додано.

Частиною 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання подано без додержання вимог закону, повертає його особі, яка звернулася з цим клопотанням.

Враховуючи те, що клопотання про скасування арешту майна подане без додержання вимог ст.ст. 171-174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання слід повернути заявнику.

Керуючись ст.ст.170-175 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ПАТ "Одеський коньячний завод" про скасування арешту майна, в порядку ст.174 КПК України - повернути заявнику.

Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1