Провадження № 1-кс/752/3423/23
У Х В А Л А

04.05.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання ст.слідчого СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.364 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000481 від 07.07.2022 р.,

в с т а н о в и в:

ст.слідчий СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , звернулась до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28, ч.2 ст.364 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000481 від 07.07.2022 р.

Клопотання обгрунтовано тим, що в провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000481 від 07.07.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до наказу директора Департаменту кадрової політики Міністерства оборони України № 84 від 28.05.2020 полковника ОСОБА_5 призначено начальником відділу утилізації озброєння, військової техніки та компонентів рідкого ракетного палива - заступником начальника управління відчуження та утилізації надлишкового військового майна Головного управління майна та ресурсів Міністерства оборони України.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 2 Положення про порядок реалізації металобрухту, утвореного у військових формуваннях, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 2287 від 13.12.1999 (надалі - Положення) реалізація металобрухту, утвореного у військових формуваннях, спеціалізованим підприємствам або металургійним і машинобудівним підприємствам здійснюється центральними органами виконавчої влади, які здійснюють управління майном військових формувань, через уповноважені Кабінетом Міністрів України підприємства та організації, визначені за результатами тендеру (далі-уповноважені підприємства).

Пунктами 5 та 6 Положення визначено процедуру визначення ціни на брухт чорних та кольорових металів військових формувань.

Так, ціна реалізації металобрухту визначається утвореними згідно з вимогами Методики визначення залишкової вартості майна Збройних Сил України та інших військових формувань, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 29.05.1998 № 759, у Збройних Силах, інших військових формуваннях комісіями з визначення залишкової вартості майна Збройних Сил та інших військових формувань з урахуванням кон`юнктури ринку, витрат, пов`язаних з маркетингом і транспортуванням металобрухту, його якісного стану тощо за методикою визначення ціни реалізації металобрухту, що затверджується Міноборони за погодженням з центральними органами виконавчої влади, які здійснюють управління майном військових формувань, а також Мінекономіки і Мінфіном.

Уповноважені підприємства здійснюють реалізацію металобрухту на внутрішньому ринку спеціалізованим підприємствам або металургійним і машинобудівним підприємствам за договірними цінами, але не нижче цін, які склалися на ринку металобрухту в Україні на час його передачі для реалізації, і визначеної ціни реалізації металобрухту.

Відповідно до Положення про Головне управління майна та ресурсів затвердженого наказом Міністерства оборони України № 142 від 28.05.2021 Головне управління виконує завдання із забезпечення реалізації державної політики з питань національної безпеки у воєнній сфері, сферах оборони і військового будівництва у мирний час та особливий період, а також завдання та функції, покладені на Міноборони, окрім іншого, щодо: відчуження рухомого та нерухомого військового майна, земельних ділянок разом з розташованими на них об`єктами нерухомого військового майна.

Основними завданнями Головного управління, окрім іншого, є: підготовка пропозицій щодо відчуження або передачі військового майна та здійснення в установленому законом порядку його відчуження або передачі.

Головне управління відповідно до наданих повноважень, окрім іншого:

організовує виконання Конституції та законів України, актів Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, наказів Міноборони, директив Міністра оборони України та Головнокомандувача Збройних Сил України, положення про Головне управління, та положень про його структурні підрозділи;

готує та укладає у встановленому порядку договори комісії про відчуження та реалізацію військового майна між Міноборони та підприємствами (організаціями), уповноваженими Кабінетом Міністрів України здійснювати реалізацію військового майна;

формує лоти щодо військового майна, яке може бути відчужено, з метою проведення конкурсного відбору суб`єктів оціночної діяльності для здійснення незалежної оцінки військового майна;

організовує утилізацію списаного та непридатного для подальшого використання за призначенням військового майна та такого, що не користується попитом на ринку (у тому числі озброєння та військової техніки, компонентів рідкого ракетного палива та інших токсичних речовин, що зберігаються у ЗСУ і підлягають утилізації, ракет і боєприпасів, іншого військового майна), реалізації продуктів їх утилізації та передачі на переробку брухту і відходів із вмістом дорогоцінних металів і сплавів, металобрухту та відходів іншої вторинної сировини та контроль за проведенням цих заходів;

організовує та здійснює контроль за утилізацією військового майна, організовує в установленому порядку його продаж;

організовує залучення суб`єктів оціночної діяльності у порядку, визначеному законодавством та проведення заходів з оцінки військового майна, майнових прав, а також професійної оціночної діяльності з метою його відчуження;

організовує роботу, пов`язану з укладанням договорів, стороною яких є Міноборони в особі Головного управління, бере участь у їх підготовці та здійсненні заходів, спрямованих на виконання договірних зобов`язань, забезпечення захисту майнових та інших прав і законних інтересів Міноборони.

Відповідно до функціональних обов`язків начальника відділу утилізації озброєння, військової техніки та компонентів рідкого ракетного палива - заступника начальника управління відчуження та утилізації надлишкового військового майна Головного управління майна та ресурсів Міністерства оборони України (далі - начальник відділу) основною метою діяльності начальника відділу є розробка заходів, направлених на реалізацію військово-технічної політики з питань утилізації озброєння, військової техніки (далі - ОВТ), іншого надлишкового військового чайна (далі - НМ) та компонентів рідкого ракетного палива (далі - КРП), передачі на реалізацію продуктів утилізації (стосовно КРП у разі їх отримання), передачі на переробку брухту та відходів з вмістом дорогоцінних металів (далі - ДІМ), передачі на реалізацію металобрухту чорних, кольорових металів (далі - ЧКМ) та інших вторинних ресурсів, досягненні високих результатів у практичній діяльності згідно з законодавством, ефективне використання бюджетних коштів на здійснення заходів з утилізації ОВТ, НМ та КРП, участь у бюджетному процесі з метою виконання визначених заходів.

Начальник відділу здійснює контроль за плануванням заходів з утилізації ОВТ, НМ та КРП, передачі на реалізацію продуктів їх утилізації (стосовно КРП у разі їх отримання), передачі на підготовку проектів договорів з утилізації ОВТ, НМ, КРП та реалізацію продуктів утилізації (стосовно КРП у разі їх отримання), передачі на реалізацію металобрухту чорних, кольорових металів та інших вторинних ресурсів, передачі на переробку брухту та відходів з вмістом дорогоцінних металів, пропозицій до бюджетного запиту щодо потреби у фінансуванні робіт з утилізації ОВТ, HM, КРП.

Функціональними обов`язками визначено основні завдання начальника відділу, де окрім іншого, він:

контролює виконання Конституції та законів України, указів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, інших актів законодавства, наказів та директив Міноборони, інших центральних органів виконавчої влади та здійснює контроль за їх реалізацією;

королює перевірку наявності та достовірності наданих первинних документів на відповідність їх змісту умовам договорів (контрактів);

візує проекти договорів (контрактів) за напрямком діяльності;

контролює супроводження договорів на утилізацію КРП після їх підписання та договорів комісії про реалізацію ЧКМ та інших вторинних ресурсів, передачі на переробку брухту із вмістом ДГМ та додаткових угод до них.

Крім того, начальник відділу зобов`язаний:

сумлінно виконувати покладені на нього обов`язки та завдання;

постійно спрямовувати свою діяльність на забезпечення конституційних прав і свобод людини та удосконалення управлінської діяльності на основі конструктивного вирішення питань, що належать до його повноважень;

дотримуватися норм законодавства та при необхідності відстоювати принципи верховенства права та законності в своїй діяльності;

контролювати перевірку виконання підприємством договорів за напрямком відчуження та утилізації;

контролювати перевірку виконання уповноваженими підприємствами договорів про передачу на реалізацію металобрухту та іншої вторинної сировини.

Начальник відділу несе відповідальність за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків, перевищення своїх повноважень, порушень військової дисципліни та інших обмежень, передбачених Законами «Про запобігання корупції» та «Про державну таємницю», пов`язаних з проходженням військової служби.

Таким чином, з 28.05.2020 ОСОБА_5 , обіймаючи посаду начальника відділу утилізації озброєння, військової техніки та компонентів рідкого ракетного палива - заступника начальника управління відчуження та утилізації надлишкового військового майна Головного управління майна та ресурсів Міністерства оборони України, яка пов`язана з постійним виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, ніс особисту відповідальність за дотримання чинного законодавства, отже відповідно примітки 1 до ст. 364 КК України являвся службовою особою.

Згідно з указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 год 30 хв 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який в подальшому продовжено до 20.05.2023.

Будучи військовослужбовцем, ОСОБА_5 , окрім вищенаведеного, повинен керуватися вимогами ст. ст. 6, 11, 16, Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та ст. ст. 1, 3, 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, які вимагають від нього свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, бути дисциплінованим, не допускати негідних вчинків.

Однак, ОСОБА_5 під час проходження військової служби в порушення вказаних вимог законодавства вчинив кримінальне правопорушення у сфері службової діяльності.

Так, у невстановлений досудовим розслідування день, час та місці, але не пізніше 13.07.2022 у полковника ОСОБА_5 виник злочинний умисел на зловживання своїм службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для юридичної особи ТОВ «ФОКС-ТРЕЙД», використовуючи службове становище всупереч інтересам служби, який він реалізував за попередньою змовою з заступником директора ДП «Черкаський автомобільний ремонтний завод» ОСОБА_8 , менеджером із збуту служби матеріально-технічного постачання та збуту ДП «Черкаський автомобільний ремонтний завод» ОСОБА_9 та начальником відділу досліджень ринків металургії, машинобудування, будівельно-дорожніх матеріалів та аерокосмічних технологій ДП «Держзовнішінформ» ОСОБА_10 за наступних обставин.

31.05.2022 між Міністерством оборони України та державним підприємством «Черкаський автомобільний ремонтний завод» укладено договір комісії про передачу на реалізацію металобрухту та інших вторинних ресурсів, які утворилися у Збройних Силах України від 31.05.2022 № 503/15/24/ЧКМ (надалі Договір комісії), у відповідності до положень якого Комітент доручає Комісіонеру, а Комісіонер бере на себе зобов`язання за комісійну плату укладати правочини на умовах, що не суперечать цьому Договору і чинному законодавству та виконувати від свого імені та в інтересах Комітента угоди про передачу на реалізацію металобрухту та іншої вторинної сировини (далі - вторинні ресурси), крім брухту з вмістом дорогоцінних металів, у відповідності з додатковими угодами до цього Договору (далі - додаткова угода), які є його невід`ємною частиною.

Пунктами 2.1 - 2.3 Договору комісії визначено, що Комісіонер самостійно та за свій рахунок виконує необхідні маркетингові дослідження кон`юнктури ринку.

Комісіонер самостійно отримує довідки (звіти) про вартість вторинних ресурсів за погодженням з Комітентом.

Комісіонер, у разі необхідності, що документально підтверджується Здавальником (Акт оцінки кількості та якісного стану вторинних ресурсів (далі - Акт оцінки), та за попереднім погодженням із Комітентом самостійно приводить вторинні ресурси до вимог встановлених стандартів, норм і правил.

Найменування вторинних ресурсів, що передаються Комісіонеру для реалізації, їх кількість, якісний стан, ціна та вартість партії, термін реалізації, розмір витрат на підготовку їх до реалізації, розмір комісійної плати, тощо визначаються у додаткових угодах, які складаються окремо на кожну партію вторинних ресурсів, що заактовані у місцях їх зберігання.

Проекти додаткових угод готуються Комісіонером та підписуються ним в термін, що не перевищує 90 (дев`яносто) календарних днів від дати складання комісією Здавальника із залученням представників Комісіонера за дорученням Комітента Актів оцінки кількості та якісного стану вторинних ресурсів та Довідок про утворення вторинних ресурсів та їх походження (далі - Довідка про утворення).

Акт оцінки та Довідка про утворення є невід`ємними частинами Додаткової угоди до Договору.

Пунктом 2.4 Договору комісії унормовано, що Комісіонер, з метою визначення вартості партії вторинних ресурсів, зазначених у Акті оцінки, у строки, що не перевищує 15 (п`ятнадцяти) робочих днів від дати погодження Акту оцінки із посадовими особами Головного управління майна та ресурсів, проводить маркетингові дослідження кон`юнктури ринку з продажу вторинних ресурсів, що зазначені у додатковій угоді, із оформленням Протоколу засідання конкурсної комісії Комісіонера щодо маркетингових досліджень кон`юнктури ринку з продажу вторинних ресурсів (далі - Протокол засідання, який є невід`ємною частиною додаткової угоди до Договору).

За письмовим зверненням Комісіонера Комітент надає допуск для огляду зазначеної в Акті оцінки партії вторинних ресурсів представникам Комісіонера, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання та Покупця.

Пунктом 3.2 Договору комісії закріплено, що якісний стан вторинних ресурсів, які передаються на реалізацію Комісіонером, повинен відповідати вимогам державних стандартів - ДСТУ 4121-2002 «Метали чорні вторинні. Загальні технічні умови», ДСТУ 3211:2009/ГОСТ 1639:2009 «Брухт та відходи кольорових металів і сплавів. Загальні технічні умови», інших технічних умов щодо відповідних вторинних ресурсів.

Пунктом 4.1 укладеного між сторонами Договору комісії визначено, Комісіонер здійснює реалізацію вторинних ресурсів на внутрішньому ринку за договірними цінами, але не нижче цін, які склалися на ринку вторинних ресурсів в Україні, на час їх передачі на реалізацію, та які були погоджені Сторонами під час укладання додаткової угоди.

Для визначення вартості вторинних ресурсів, які склалися на внутрішньому ринку України, залучаються державні експертні організації та/або суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання, які мають відповідні повноваження.

Договірна ціна/вартість вторинних ресурсів, що передаються Комісіонеру на реалізацію, визначається на підставі маркетингових досліджень кон`юнктури ринку на вторинні ресурси, втрат, пов`язаних з підготовкою вторинних ресурсів до реалізації, отриманням консультаційних довідок (звітів) тощо, але не нижче, ніж вартість цих вторинних ресурсів, визначена на підставі документально оформлених державною експертною організаціє та/або суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання консультаційних довідок (звітів), що замовляються комісіонером за дорученням комітента і погоджується Протоколом погодження ціни й тонни вторинних ресурсів , що реалізується комісіонером.

Довідки (звіти), Протокол погодження ціни є невід`ємною частиною додаткової угоди до Договору.

Комісіонер несе повну відповідальність перед Комітентом за достовірність довідки (звітів) та своєчасність її отримання.

У разі самостійного отримання Комітентом інформації про ринкову вартість вторинних ресурсів, він може довести її письмово до Комісіонера.

Пунктом 4.2 Договору комісії передбачено, що ціна однієї тони та вартість партії вторинних ресурсів, які передаються комісіонеру для реалізації, вноситься у специфікації додаткової угоди та дійсні на протязі терміну її дії.

Так, ОСОБА_5 , будучи відповідальним за супроводження договорів комісії про реалізацію чорних і кольорових металів та інших вторинних ресурсів та зобов`язаний контролювати перевірку виконання уповноваженими підприємствами таких договорів, у невстановлений досудовим розслідування день, час та місці, але не пізніше 13.07.2022, з метою одержання неправомірної вигоди для юридичної особи ТОВ «ФОКС-ТРЕЙД» (), умисно, використовуючи своє службове становище всупереч інтересам служби, вступив у злочинну змову з ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які, відповідно до наказу директора ДП «Черкаський автомобільний ремонтний завод» № 20 від 12.01.2021 призначені відповідальними за організацію роботи з реалізації металобрухту та інших вторинних ресурсів, які утворилися у Збройних Силах України та інших військових формувань.

В свою чергу, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , будучи відповідальними особами ДП «Черкаський автомобільний ремонтний завод» з реалізації металобрухту та достовірно знаючи, що відповідно до п. 4.1 Договору комісії для визначення вартості вторинних ресурсів, які склалися на внутрішньому ринку України, залучаються державні експертні організації та/або суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання, які мають відповідні повноваження, яким ДП «Держзовнішінформ» не являється, з метою отримання інформаційних довідок щодо заниженого рівня цін на брухт чорних та кольорових металів, попередньою домовившись з ОСОБА_5 , умисно вступили у злочинну змову з начальником відділу досліджень ринків металургії, машинобудування, будівельно-дорожніх матеріалів та аерокосмічних технологій ДП «Держзовнішінформ» ОСОБА_10 , який за їх запитами 06.07.2022 та 06.09.2022 надав завідомо недостовірні інформаційні довідки щодо рівня цін на брухт чорних та кольорових металів, де зазначив занижені ціни на металобрухт.

В подальшому, використовуючи вказані інформаційні довідки,

ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , імітуючи проведення маркетингового дослідження кон`юнктури ринку, шляхом підроблення комерційних пропозицій від учасників конкурсу, у період з 07.07.2022 по 12.07.2022 та з 08.09.2022 по 09.09.2022 створили передумови для перемоги заздалегідь визначеної юридичної особи - ТОВ «ФОКС-ТРЕЙД».

Після цього, ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , як відповідальні особи

ДП «Черкаський автомобільний ремонтний завод» з реалізації металобрухту, за невстановлених слідством обставин, але не пізніше 13.07.2022 та 12.09.2022, використовуючи вищевказані довідки ДП «Держзовнішінформ» видані ОСОБА_10 , від імені директора ДП «Черкаський автомобільний ремонтний завод» направили для підписання до Головного управління проекти Додаткової угоди № 1 та Додаткової угоди № 2 до Договору комісії відповідно, після чого, ОСОБА_5 , як відповідальний Головного управління за реалізацію металобрухту, достовірно знаючи, що ціни на чорний та кольоровий металобрухт у додаткових угодах занижені, зловживаючи своїм службовим становищем, 13.07.2022 та 12.09.2022 відповідно, засвідчив їх своїм підписом, після чого вказані додаткові угоди були підписані директором Головного управління ОСОБА_11 , якому не було відомо щодо злочинного умислу останніх.

На виконання Додаткової угоди № 1 від 01.08.2022 та Додаткової угоди № 2 від 27.09.2022 до Договору комісії між ДП «Черкаський автомобільний ремонтний завод» та ТОВ «ФОКС-ТРЕЙД» укладено договори купівлі-продажу товарів від 01.08.2022 та 28.09.2022 відповідно, за якими реалізовано металобрухт чорних та кольорових металів за заниженими цінами, що завдало збитків Міністерству оборони України у розмірі 326 580,18 грн, що відповідно до п. 4 примітки до ст. 364 КК України є тяжкими наслідками.

У вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України, обґрунтовано підозрюється:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Високе Зінківського р-ну Полтавської обл., громадянин України, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

15.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України.

28.02.2023 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_12 застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, в межах строку досудового розслідування, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених

ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до постанови про продовження строку досудового розслідування від 13.04.2023, винесеної першим заступником керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону

ОСОБА_13 , строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000481 від 07.07.2022 продовжено до трьох місяців

Посилаючись на наявність доказів, які підтверджують обгрунтованість підозри, ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий просить застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки дія попередньої ухвали закінчилась.

Прокурор в ході розгляду клопотання підтримав його, просив задовольнити, зазначаючи на наявність у органу досудового розслідування вагомих доказів обгрунтованості підозри, ризиків, передбачених ст.177 КПК України та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність доказів існування ризиків, належну процесуальну поведінку його підзахисного в ході досудового розслідування.

Підозрюваний підтримав свого захисника.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000481 від 07.07.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364, ч. 4 ст. 191 КК України.

15.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України.

28.02.2023 слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_12 застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 2 місяці, в межах строку досудового розслідування, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , у період з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступної доби, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених

ч. 5 ст. 194 КПК України.

Відповідно до постанови про продовження строку досудового розслідування від 13.04.2023, винесеної першим заступником керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону

ОСОБА_13 , строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000481 від 07.07.2022 продовжено до трьох місяців

Слідчий звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

В силу положень ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з положеннями ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.28, ч.2 ст.364 КК України, що підтверджується письмовими доказами, долученими до клопотання.

Слідчий суддя не надає оцінку достатності, допустимості та належності зазначених доказів для підтвердження вини останнього у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини будуть оцінені в ходу судового розгляду кримінального провадження, а лише враховує їх достатність для подальшого переслідування особи і проведення відносно нього досудового розслідування.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який має постійне місце проживання, має міцні соціальні зв`язки, одружений, на утриманні знаходиться неповнолітня дитина, має постійний дохід, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, позитивно характеризується.

Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість злочинів, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , який є тяжким злочином відповідно до положень ст. 12 КК України.

Метою застосування запобіжного заходу є запобігання ризикам, що існують або можуть існувати у даному кримінальному провадженні.

Звертаючись до суду слідчий посилається на можливіть підозрюваного ухилитись від органів досудового розслідування,знищити або спотворити докази, незаконного впливати на свідків.

Зазначені ризики знайшли своє підтвердження в ході розгляду клопотання та не спростовоні стороною захисту.

Слідчий суддя враховує, що органом досудового розслідування в ході розгляду клопотання не доведено неможливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів.

Враховуючи ризики, передбачені ст.177 КПК України, ступінь ризиків на даній стадії досудового розслідування, беручи до уваги обставини, визначені ст.178 КПК України, вважаю, що запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання надасть можливість запобігти наявним ризикам, забезпечить дієвість кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

З врахуванням викладених обставин в їх сукупності, приходжу до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання, з визначенням обов`язків, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України,

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання ст.слідчого СУ ГУ НП у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту відносно підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.2 ст.364 КК України, ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000481 від 07.07.2022 р. відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , раніше не судимого, запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п. 1, 3, 4 ч.5 ст.194 КПК України, зобов`язавши:

-прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-утриматись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених обов`язків до нього можуть бути застосовані більш жорсткі запобіжні заходи і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначити строк дії обов`язків в межах строку досудового розслідування до 15.05.2023р.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення в частині відмови у задоволенні клопотання про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Слідчий суддя