Справа № 495/564/24
№ провадження 1-кс/495/497/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2024 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Акмолінської області, Республіки Казахстан, громадянина Республіки Казахстан, який фактично проживає мешкає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

07.03.204 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження №0000067 від 09.01.2024 за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

1 - Виклад обставин, зазначених у клопотанні.

09.01.2024 року в період часу з 03 години 15 хвилин до 03 години 30 хвилин проникла до приміщення магазину "Продукти" ФОП " ОСОБА_7 " розташованого по АДРЕСА_2 , звідки таємно викрала гроші та тютюнові вироби, які належать ОСОБА_7 на загальну суму 10 000 гривень.

За даним фактом 09.01.2024 відповідні відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000067, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Окрім того, встановлено, що 15.01.2024 в період часу з 06:00 год. по 18:00 год. невстановлена особа, шляхом пошкодження запірних механізмів вхідних дверей, проникла в приміщення будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та викрала пилосос PRIME PVC 2216 MG, чим завдала матеріальний збиток.

За даним фактом 17.01.2024 відповідні відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000110 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

29.01.2024 прокурором Білгород-Дністровської окружної прокуратури було винесено постанову про об`єднання кримінальних проваджень №0000067 від 09.01.2024 за ч. 4 ст. 185 КК України та №0000110 від 17.01.2024 за ч. 4 ст. 185 КК України в одне кримінальне правопорушення за №0000067.

В подальшому в ході досудового розслідування було встановлено, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється в тому, що під час дії воєнного стану на території України 09.01.2024 приблизно о 03 годинні 18 хвилин, маючи корисливий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, прийшов до будівлі магазину «Продукти» ФОП « ОСОБА_7 », розташованого по АДРЕСА_2 та реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, переконавшись, що його дії не будуть ні ким помічені, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його наслідки в умовах воєнного стану на території України, пошкодив ролети та вхідні двері магазину, після чого проник до торгівельної зали магазину «Продукти» ФОП « ОСОБА_7 » по АДРЕСА_2 , звідки з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, умисно, таємно викрав грошові кошти в сумі 11327,55 грн. та тютюнові вироби, а саме: ОСОБА_8 в кількості 4 шт, вартістю 82 грн за 1 шт, загальною вартістю 328 гривень; НQD 400 Енергетик (електронні сигарети) в кількості 1 шт, вартістю 156 грн за 1 шт; НQD 400 Капучино (електронні сигарети) в кількості 1 шт, вартістю 156 грн за 1 шт; Lucky Strike Original Red 40 в кількості 1 шт, вартістю 155 грн за 1 шт; Sobranie Blacks в кількості 1 шт, вартістю 150 грн за 1 шт; Sobranie Cocktail в кількості 3 шт, вартістю 150 грн за 1 шт, загальною вартістю 450 гривень; Винстон XS Violet в кількості 5 шт, вартістю 87 грн за 1 шт, загальною вартістю 435 гривень; Давидов голд в кількості 5 шт, вартістю 94 грн за 1 шт, загальною вартістю 470 гривень; Давидов голд слимс в кількості 4 шт, вартістю 94 грн за 1 шт, загальною вартістю 376 гривень; Кент Blue в кількості 4 шт, вартістю 100 грн за 1 шт, загальною вартістю 400 гривень; Ротманс royals Bluet в кількості 1 шт, вартістю 76 грн за 1 шт; Ротманс Royals Blue 25шт. в кількості 1 шт, вартістю 87 грн; Ротманс блу в кількості 1 шт, вартістю 85 грн;Ротманс блу 25 шт, в кількості 5 шт, вартістю 93 грн за 1 шт, загальною вартістю 465 гривень; Ротманс деми блу в кількості 5 шт, вартістю 86 грн за 1 шт, загальною вартістю 430 гривень; Ротманс деми сильвер в кількості 5 шт, вартістю 86 грн за 1 шт, загальною вартістю 430 гривень; Ротманс нано блу в кількості 8 шт, вартістю 83 грн за 1 шт, загальною вартістю 664 гривень, на загальну суму 5313 грн.

Після чого з викраденим майном з місця події зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим заподіяв ФОП « ОСОБА_7 » майнову шкоду на загальну суму 16640,55 грн.

Окрім того, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюється в тому, що під час дії воєнного стану на території України, у денний час доби, більш точного часу в ході проведення досудового розслідування встановити не представилось можливим у ОСОБА_4 , який проходив повз будинок АДРЕСА_1 , виник злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна. В подальшому, 15.01.2024 приблизно о 14 год. 30 хв. реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, розуміючи протиправність своїх дій та передбачаючи їх наслідки в умовах воєнного стану на території України, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, таємно переліз через паркан домоволодіння АДРЕСА_1 , а після шляхом віджиму запірного механізму вхідних дверей проник до будинку, де в кімнатах будинку, з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, умисно, таємно, повторно, викрав: пилосос марки «PRIME TECHNICS PVC 2216 MG» темно-синього кольору, вартістю 1790 грн. та ультрафіолетову манікюрну лампу для сушки нігтів марки «Global Fashion» білого кольору, вартістю 273 грн. Після чого, ОСОБА_4 з викраденим майном з місця події зник, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим заподіяв ОСОБА_9 майнову шкоду на загальну суму 2063 грн.

У вчиненні вищевказаних злочинів передбачених ч. 4 ст. 185 КК України, обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Акмолінської області Республіки Казахстан, громадянин Республіки Казахстан, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

29.01.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час досудового розслідування слідчим СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області та оперативними працівниками ВКП Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, були здійснені спроби встановлення місце знаходження ОСОБА_4 з метою його доставки до Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, але за місцем свого проживання та за місцем реєстрації останній на протязі тривалого часу не знаходиться. Про від`їзд чи зміну номерів телефону ОСОБА_4 не повідомляв.

Враховуючи вищевикладене є достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 приховує своє місце перебування з метою уникнення кримінальної відповідальності, у зв`язку з чим обрати відносно нього запобіжний захід Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області не надається можливим.

01.03.2024 року за постановою слідчого вказане кримінальне провадження було зупинено у зв`язку із тим, що підозрюваний переховується від органів слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності і його місцезнаходження невідоме та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було оголошено у розшук.

Приймаючи до уваги, те що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у скоєні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, та те, що ОСОБА_4 відповідно до ухвали слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 07.03.2024 перебував у розшуку, а отже може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, не має міцних соціальних зв`язків, та враховуючи також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам, з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, на підставі чого слідчий просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з поміщенням до державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

2 Позиції сторін.

Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав, зазначив що особа переховувалась від органу досудового розслідування, існують ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання, зазначили, що ризики належним чином не обґрунтовані. Адвокатом наголошено, що особа від слідчого не переховувалась, відсутні докази належного повідомлення особи за місцем його проживання.

3 - Мотивація суду.

Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.

Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно правової позиції викладеної в рішенні ЄСПЛ «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.

В рамках кримінального провадження №0000067 29.01.2024 слідчим СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області складено повідомлення про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Акмолінської області Республіки Казахстан, громадянина Республіки Казахстан, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 185 КК України.

Згідно наданої копії повідомлення про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 29.01.2024 о 20 год. 47 хв. був ознайомлений зі змістом підозри за участю захисника ОСОБА_5 .

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у скоєнні злочину підтверджується зібраними в ході проведення досудового розслідування доказами: протоколом допиту потерпілого від 16.01.2024, протоколом огляду предмету від 17.01.2024, протоколом огляду предмету від 19.01.2024, протоколом допиту свідка від 24.01.2024, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 24.01.2024, протоколом огляду предмету від 25.01.2024 та іншими доказами по справі.

Слідчий суддя наголошує, що 07.03.2024 ухвалою по справі № 495/564/21, провадження 1-кс/495/498/2024 надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для приводу до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу.

01.03.2024 постановою слідчого вказане кримінальне провадження було зупинено у зв`язку із тим, що підозрюваний переховується від органів слідства та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності і його місцезнаходження невідоме та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було оголошено у розшук.

09.04.2024 ОСОБА_4 було затримано на підставі ухвали слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 07.03.2024.

Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою, а отже мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Дослідивши надані до клопотання матеріали, слідчий суддя вважає, що стороною обвинувачення було доведено ознаки можливого складу злочину. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення ОСОБА_4 протиправних дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.185 КК України.

3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).

Так слідчим у клопотанні було зазначено, що підозрювана ОСОБА_4 :

1 - переховуватись від органів досудового розслідування, суду.

При визначенні ймовірності переховування підозрюваним від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваного у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Окрім того, Указом Президента України № 64/2022 на території України з 24.02.2022 введено воєнний стан, дія якого продовжено відповідними Указами Президента України. Вимоги ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та роз`яснення, надані Верховним Судом у листі від 03.03.2022 р. N 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, щодо оцінки ризиків, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, рекомендовано як відповідний ризик ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію в Україні. В судовому засіданні встановлено, що підозрюваний перебуває на військовій службі ЗСУ, та зважаючи на виконання ним завдання щодо захисту територіальної цілісності та оборони може вдатися до спроб переховуватись від органу досудового розслідування.

Встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження підтверджують наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

2 - незаконно впливати на свідків, оскільки досудове розслідування не завершено.

При встановленні наявності цього ризику слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

Тобто, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

3- перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Оцінюючи питання про ризик втечі ЄСПЛ зазначає,що він має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).

Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).

Як зазначено в абзаці 36 Рішення ЄСПЛ по Справі «Москаленко проти України»

(Заява № 37466/04) від 20.05.2010 суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Враховуючи серйозність висунутих щодо підозрюваного обвинувачень, державні органи можуть виправдано вважати, що такий ризик існує.

Слід зазначити, що згідно з ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідно до наданих до клопотання доказів вчиняв спроби до переховування у зв`язку з чим його було оголошено у розшук, слідчий суддя вважає, що до підозрюваної особи слід застосувати запобіжний захід.

3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У клопотанні слідчим зазначено, а прокурором в судовому засіданні підтверджено, що при обранні запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 слід врахувати, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано, у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає характеру вчиненого злочину, особі підозрюваного та встановленим під час досудового розслідування ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Особиста порука не може бути застосована, крім того, в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу.

На думку органу досудового розслідування обирати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту або застави недоцільно, оскільки такий захід забезпечення кримінального провадження в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, так як підозрюваний з метою уникнення кримінальної відповідальності може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування.

Під час обрання запобіжного заходу, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, перебував у розшуку на підставі ухвали слідчого судді, зважаючи, що жоден з м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором доведені ризики того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, а отже доведена необхідність застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризики є достатніми та відповідними.

Вирішуючи питання про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, керуючись ч.2 ст.197 КПК України, зазначає, що строк тримання під вартою обчислюється з моменту затримання. Строк досудового розслідування у кримінальному провадженні спливає 06 травня 2024, а отже граничний термін запобіжного заходу обмежується зазначеною датою.

3.4 - Застосування відносно підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Частиною 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 ст.183 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину становить від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною четвертою ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При визначенні ОСОБА_4 розміру застави, слідчий суддя наряду з положеннями ст.ст. 182,183 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні, що узгоджується з рішеннями ЄСПЛ у справі «В. проти Швейцарії» (W. V. Switzerland), 14379/88, 26 січня 1993 року, у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain).

Враховуючи доведені стороною обвинувачення обставини, у випадку внесення застави суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

З урахуванням викладених обставин, а також досліджених в судовому засіданні матеріалів, враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину, зважаючи на факт переховування від органу досудового розслідування особи, слідчий суддя дійшов висновку, що буде доцільним та достатнім для запобігання ризикам кримінального провадження клопотання задовольнити та визначити розмір застави з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати стосовно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор» в межах строку досудового розслідування, тобто до 06.05.2024 включно.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 вираховувати з моменту затримання, тобто з 09.04.2024 року.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 10.04.2024 складає 60 560,00 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися за межі м. Білгород-Дністровського без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати до слідчого, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні, прокурора,який здійснює процесуальне керівництво в рамках кримінального провадження або суду за першим викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками з приводу обставин вчиненого кримінального правопорушення;

- здати на зберігання слідчому СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, який здійснює досудове розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1