Справа № 172/358/24
Провадження № 1-кс/172/58/24
У Х В А Л А

13.03.2024 року слідчий суддя Васильківського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 у кримінальному провадженні

№ 0000058 від 11.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з вищевказаним клопотанням, в обґрунтування якого вказує, що 11.03.2024 року військовослужбовцями в/ч НОМЕР_1 був виявлений фат крадіжки дизельного палива з військової техніки МАЗ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » номерний знак НОМЕР_2 , який тимчасово знаходиться в АДРЕСА_1 та рахується за 1 механізованим батальйоном військової частини НОМЕР_1 .

11.03.2024 року вказаний факт внесено до ЄРДР за № 0000058 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що до вчинення вказаного злочину може бути причетний місцевий житель с. Богданівка ОСОБА_3 , який в період з 06 по 07 березня 2024 року здійснював крадіжки дизельного палива з військової техніки МАЗ «Богдан» номерний знак НОМЕР_2 , а в подальшому збував його жителям

с. Воскресенівка ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

В ході огляду предмета 11.03.2024 року дружина ОСОБА_5 ОСОБА_6 з території своєї садиби добровільно видала працівникам поліції вісім 20-ти літрових пластикових каністри, що заповнені дизельним паливом у загальній кількості 160 л.

Враховуючи, що вилучені об`єкти визнані речовими доказами у справі як знаряддя вчинення злочину та як об`єкти які зберегли на собі сліди злочину, слідчий просить суд накласти арешт на зазначене майно.

Клопотання про фіксування процесуальної дії за допомогою технічного засобу під час розгляду клопотання слідчому судді не надходило і за ініціативою слідчого судді не здійснювалося, що відповідає вимогам ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали поданого клопотання, приходить до такого.

За даним фактом 11.03.24 відкрито кримінальне провадження за ч. 4 ст. 185 КК України, що підтверджується витягом з кримінального провадження № 0000058.

За змістом ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, різновидом яких є арешт майна застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За правилами ст. 132 КПК України застосування арешту майна не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти Росії» висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З наданих матеріалів встановлено, що майно вказане у клопотанні відповідає критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України як знаряддя вчинення злочину та об`єкти які зберегли на собі сліди злочину, визнані постановою слідчого як речові докази, а тому мають бути арештовані для їх збереження.

Згідно зі ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 170-173, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В

1. Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 у кримінальному провадженні

№ 0000058 від 11.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України про арешт майна задовольнити.

2. Накласти арешт із забороною відчуження, користування та розпорядження таким майном, що належить ОСОБА_5 : вісім 20-ти літрових пластикових каністри, що заповнені дизельним паливом у загальній кількості 160 л.

3. Виконання ухвали покласти на слідчого СВ ВП № 1 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1