Справа № 645/3759/24
Провадження № 1-кс/645/980/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000914 від 24.06.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, -

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Немишлянської прокуратури м.Харкова ОСОБА_4 , звернулася до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на речові докази, що були виявлені та вилучені під час обшуку на підставі ч.3 ст. 208 КПК України у затриманого гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період часу з 17:20 год. 24.06.2024 року по 17:40 год. 24.06.2024 року в ході складання протоколу затримання особи, підозрюваної в скоєнні злочину в порядку ст. 208 КПК України, а саме: змиви на марлевий тампон з правої та лівої руки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які поміщені до паперового конверту. Крім того, після проведення всіх необхідних слідчих дії, просила визначити місцем зберігання даних речових доказів у камері схову ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Клопотання обґрунтоване тим, що невстановлена особа 24.06.2024 близько 15:10 год. знаходячись в салоні автобусу за адресою: АДРЕСА_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, з мотивів явної неповаги до суспільства, умисно вчинила хуліганські дії шляхом підриву страйкбольної гранати в салоні маршрутного автобусу № 204, порушивши таким чином роботу громадського транспорту міста.

За даним фактом слідчим відділенням відділу поліції №2 Харківського районного управління поліції №2 Головного Управління Національної поліції в Харківській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000914 від 24.06.2024, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Вказує, що під час досудового розслідування слідчим СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 у період часу з 17:20 год. по 17.40 год. 24.07.2024 року, у присутності захисника ОСОБА_6 , яка діяла на підставі доручення №005-270006088 від 24.06.2024 року, було складено протокол затримання особи, підозрюваної у скоєнні злочину в порядку ст. 208 КПК Україні відносно гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч.4 ст. 296 КК України. Також, ст.о/у СКП ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_7 за участі експерта-криміналіста ОСОБА_8 , на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 і ст. 236 КПК України, у присутності понятих, здійснив обшук затриманої особи ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого при останньому не було нічого виявлено, але були зроблені змиви з правої та лівої руки на марлевий тампон та поміщенні до паперового пакету та опечатано.

Вищезазначені предмети постановою слідчого від 25.06.2024 року визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000914 від 24.06.2024 року.

Враховуючи викладене, у ході досудового розслідування встановлено, що вказані речі (предмети) мають доказове значення за даним кримінальним провадженням, зможуть сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мають значення для встановлення істини під час досудового розслідування. Крім того, на даних предметах могли зберегтися сліди вчинення кримінального правопорушення, вказані речі будуть направлені для проведення відповідних експертиз, що має важливе значення для проведення досудового розслідування. В зв`язку з вищезазначеним, слідчий звернувся до суду з відповідним клопотанням.

Прокурор та слідча у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання були повідомлені своєчасно та належним чином, надали суду заяви про проведення судового засідання без їх участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Підстав для визнання явки прокурора та слідчого обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.06.2024 року №0000914 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Зі змісту протоколу затримання вбачається, що 24.06.2024 року слідчим СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 у період часу з 17:20 год. по 17.40 год. 24.07.2024 року, у присутності захисника ОСОБА_6 , яка діяла на підставі доручення №005-270006088 від 24.06.2024 року, було складено протокол затримання особи, підозрюваної у скоєнні злочину в порядку ст. 208 КПК Україні відносно гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч.4 ст. 296 КК України. Крім того, ст.о/у СКП ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_7 за участі експерта-криміналіста ОСОБА_8 , на підставі ч. 3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223 і ст. 236 КПК України, у присутності понятих, здійснив обшук затриманої особи ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого при останньому не було нічого виявлено, але були зроблені змиви з правої та лівої руки на марлевий тампон та поміщенні до паперового пакету та опечатано за підписами понятих.

Клопотання прокурора надійшло до суду 28 червня 2024 року засобом поштового зв`язку. На конверті, у якому було надіслане вказане клопотання, знаходиться відбиток календарного штемпеля «Укрпошта» маркувальної машини з датою 25.06.2024 року.

Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна слідчим не порушені.

Постановою слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 25.06.2024 року вказане вилучене майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженні №0000914 від 24.06.2024 року. Місцем зберігання даних речових доказів визначено камеру схову ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню. Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, прокурором доведено, що вказані у клопотанні предмети, виявлені та вилучені під час затримання підозрюваного, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, що були виявлені та вилучені під час обшуку, який було проведено на підставі ч.3 ст. 208 КПК України, у затриманого гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період часу з 17:20 год. 24.06.2024 року по 17:40 год. 24.06.2024 року в ході складання протоколу затримання особи, підозрюваної в скоєнні злочину в порядку ст. 208 КПК України, а саме: змиви на марлевий тампон з правої та лівої руки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які поміщені до паперового конверту.

Після проведення необхідних слідчих дій речовий доказ передати на відповідальне зберігання до камери зберігання речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1