Центральний районний суд м. Миколаєва
н/п 1-кс/490/2443/2024 У Х В А Л А
17.06.2024р. слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Бериславської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Борозенське Великоолександрівського району Херсонської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,
31.05.2024 ОСОБА_5 , з причини неможливості вручення їй повідомлення про підозру особисто або поштовим відправленням, в порядку ч. 8 ст. 135 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, про що 31.05.2024 розміщено публікації на сайті видання «Урядовий кур`єр» та офісу Генерального прокурора України.
Підозрювана ОСОБА_5 викликалася 04.06.2024, 05.06.2024 та 06.06.2024 до органу досудового розслідування для проведення з нею слідчих дій в якості підозрюваної шляхом розміщення повідомлення про виклик на сайті видання «Урядовий кур`єр» та офісу Генерального прокурора України, з причини неможливості вручення їй повідомлення про підозру особисто або поштовим відправленням.
Згідно цього повідомлення про підозру, громадянка України ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 у невстановлені дату та час, але не пізніше 23 вересня 2022 року, прийняла пропозицію інших осіб, матеріали відносно яких виділені у окреме провадження, та добровільно, без примусу, з корисливих мотивів та метою отримання грошової винагороди, увійшла до складу незаконно створеної ДВК №820 обійнявши посаду так званого «члена дільничної виборчої комісії» зазначеної комісії, місцем розташування якої визначено приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , у якому діяла вищевказана комісія, а також була створена виборча дільниця для проведення голосування.
Так, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період з 23.09.2022 по 27.09.2022, діючи за попередньою змовою з головою ДВК № 820 особою, матеріали щодо якої виділено в окреме кримінальне провадження та іншими невстановленими на даний час особами (щодо яких триває досудове розслідування), діючи з прямим умислом, усвідомлюючи свою протиправну діяльність та передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки, в порушення Конституції України, Закону України «Про всеукраїнський референдум», Закону України «Про правовий режим воєнного стану», добровільно прийняла участь в організації та проведенні незаконного референдуму та у вказаний період часу, з переносною урною для бюлетенів та наданими їй бюлетенями і списками громадян, здійснила подвірний обхід жителів АДРЕСА_1 з метою їх залучення до голосування щодо виходу Херсонської області зі складу України, утворення самостійної держави та входження її до складу російської федерації на правах суб`єкта російської федерації.
Під час проведення незаконного референдуму ОСОБА_5 активно пропонувала мешканцям с. Борозенське Борозенської територіальної громади Бериславського району Херсонської області проголосувати шляхом поставлення відповідних відміток у бюлетені, видавала такі бюлетені для голосування, вела облік громадян по списку, які проголосували під час проведення незаконного референдуму та у подальшому передавала їх до ДВК № 820 для проведення підрахунку результатів голосування та їх передачі у територіальну виборчу комісію (м. Берислав).
Прокурор звернувся до слідчого судді із клопотанням про обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. В обґрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, а також те, що остання неодноразово викликалась до органу досудового розслідування, шляхом направлення повісток про виклик у порядку, визначеному ч. 8 ст. 135 КПК України, але жодного разу на виклики слідчого не з`явилася, не повідомивши при цьому про причини неявки, тобто переховується від органів слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності.
07.06.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 оголошено в державний розшук.
Поряд із цим наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник не заперечував проти задоволення клопотання.
Заслухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання та кримінального провадження, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором та/або оголошений у міжнародний розшук. У випадку, якщо слідчий суддя прийме рішення про тримання під вартою особи, оголошеної в міжнародний розшук, після затримання такої особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного має розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.
Отже, у разі оголошення особи у міжнародний розшук, КПК України встановлює процедуру, за якою спочатку може бути розглянуте за відсутності підозрюваного клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою. А наступним етапом - після затримання підозрюваного (не пізніш як через 48 годин з часу його доставки до місця кримінального провадження) - слідчий суддя розглядає за його участю клопотання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід. Використані формулювання свідчать про те, що в умовах переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та оголошення у зв`язку з цим його у міжнародний розшук, КПК України розрізняє процедури обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою від процедури застосування такого обраного запобіжного заходу.
На відміну від процедури застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, при вирішенні питання про його обрання не досліджується можливість застосування менш суворого запобіжного заходу, оскільки тримання під вартою - це єдиний запобіжний захід, передбачений в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України. Питання про більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного стає предметом дослідження при застосуванні запобіжного заходу після його затримання і доставлення до слідчого судді. За такої нормативної регламентації при вирішенні питання про обрання щодо особи запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчому судді належить дослідити такі обставини: чи повідомлено особі про підозру у встановленому законом порядку; чи наявна обґрунтована підозра; чи наявні ризики кримінального провадження; чи оголошена особа в міжнародний розшук (або перебуває на тимчасово окупованій території України).
Таким чином, слідчий суддя досліджує ці обставини в світлі конкретних обставин цієї справи.
Так з матеріалів кримінального провадження вбачається, що 31.05.2024 ОСОБА_5 , з причини неможливості вручення їй повідомлення про підозру особисто або поштовим відправленням, в порядку ч. 8 ст. 135 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, про що 31.05.2024 розміщено публікації на сайті видання «Урядовий кур`єр» та офісу Генерального прокурора України.
Підозрювана належним чином повідомлена про підозру, відповідно вимог ст. ст. 133, 135 КПК України викликалася на 04.06.2024, 05.06.2024 та 06.06.2024 у найближчий територіально розташований орган Служби безпеки України, проте жодного разу за викликом не з`явилася, про причини неявки не повідомила.
Слідством встановлено, що ОСОБА_5 перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області; остання неодноразово викликалась до органу досудового розслідування, шляхом направлення повісток про виклик у порядку, визначеному ч. 8 ст. 135 КПК України, але жодного разу на виклики слідчого не з`явилася, не повідомивши при цьому про причини неявки, тобто переховується від органів слідства з метою ухилення від кримінальної відповідальності, у зв`язку з чим оголошена в розшук.
Щодо обґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Згідно з визначеним Європейським судом прав людини поняття, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.
Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 24.11.2016р. № 5 - 328 кс 16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.
У відповідності до норм КПК України, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду провадження по суті, а саме питань пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи не винною у вчиненні злочину.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" зазначив, що факти які викликають підозру не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Так, ОСОБА_5 повідомлено про підозру в скоєні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 111-1 КК України, санкцією якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років та з конфіскацією майна або без такої.
Така під озра є обґрунтованою та підтверджується протоколами допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; протоколами проведення впізнання за фотознімками за участю вказаних свідків; протоколом огляду від 26.06.2023, в ході якого вилучено власноруч написану ОСОБА_5 заяву; протоколом огляду інтернет ресурсу від 05.12.2022, на якому розміщено «Предложение о принятии Херсонской области в Российскую Федерацию в качестве нового субьекта»; протоколом огляду інтернет ресурсу від 05.12.2022, на якому розміщено «Решение избирательной комиссии Херсонской области»; протоколом огляду інтернет ресурсу від 17.02.2023, на якому розміщено «Заявление главы ІНФОРМАЦІЯ_2 »; матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.
З урахуванням тяжкості покарання, що загрожує підозрюваній, характеру вчиненого кримінального правопорушення, пов`язаного із добровільною участю в організації та проведенні незаконного референдуму на тимчасово окупованій території Херсонської області; зважаючи на те, що підозрювана перебуває на тимчасово окупованій території України, де продовжує займатись злочинною діяльністю; фактично вже вживає заходів, направлених на ухилення від явки до слідчого, прокурора та суду, у зв`язку з чим оголошена у розшук; зважаючи на те, що останній відомі свідки її протиправних дій та інші фігуранти злочинної діяльності, окрім того остання в ході вчинення злочину набула зв`язків із представниками окупаційної влади, представниками зс рф та спецслужб рф, за такого слід погодитись із доводами прокурора про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, які в умовах оголошеного воєнного стану в Україні є більш ніж вагомим.
Таким чином запобігти вказаним ризикам шляхом обрання іншого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не вбачається за можливе.
Керуючись ст. 183, 196 КПК України, -

Щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до місця кримінального провадження, розглянути за її участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1