ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/996/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" квітня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Дарницького районного суду міста Києва клопотання ОСОБА_8, в інтересах якої діє ОСОБА_3 , про скасування арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0007483 від 04.12.2020 року.

Клопотання мотивовано тим, що Шевченківським районним судом м. Києва, 01 лютого 2021 року, Ухвалою слідчого судді ОСОБА_5 , у справі № 761/3435/21 провадження № 1-кс/761/3002/2021, було задоволено клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0007483 від 04.12.2020 року, та накладено арешт з забороною відчужувати та вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000, номер запису про обтяження: 41304938), яка є власністю потерпілою від злочину (титульної власниці) громадянки США ОСОБА_4 (копія ухвали суду про накладання арешту надається).

По кримінальному провадженню № 0007483 від 04.12.2020 року, процесуальним керівником Шевченківської прокуратури змінено підслідність 13.09.2022 року в порядку ст. 218 КПК України, та матеріали направлені до слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві де досудове слідство триває (копія Витягу по кримінальному провадженню № 0007483 від 04.12.2020 року, за 26.01.2024 року надається до суду).

В обґрунтування клопотання захисник ОСОБА_3 зазначає, 27.11.2023 року звернувся з клопотанням до Дарницької окружною прокуратури з вимогою ініціювати (подати) клопотання до суду для скасування арешту на квартиру потерпілої від злочину ОСОБА_8, але за підписом першого заступника керівника Дарницької окружної прокуратури в м. Києві, 04.12.2023 року за № 46-7341ВИХ -23, клопотання було переадресовано до СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві, і на 13.03.2024 року повністю проігноровано, тобто не виконане.

Також слід зауважити, що за клопотанням представника потерпілої, адвоката ОСОБА_3 , ухвалою від 22.11.2023 року. Дарницького районного суду м. Києва (кримінальна справа № 753/12446/22, провадження № 1-кп/753/879/23), арешт на квартиру (номер запису про обтяження 41299539), який був накладений ухвалою слідчого судді Дарницького районного суд м. Києва (справа № 753/21607/20; провадження № 1-кс/753/4243/20 від 24.12.2020 року) вже було знято (копія витягу про зняття обтяження надається до суду).

Таким чином, арешт накладався Шевченківським районним судом м. Києва на квартиру, якою заволоділи шахраї та яка перебувала раніше у власності потерпілої громадянки США ОСОБА_4 , для запобігання подальшого відчуження третім особам, цього нерухомого майна (копія право-установчого документу підтверджуючого право власності ОСОБА_4 , тобто договору купівлі-продажу надається до суду).

В свою чергу ОСОБА_7 , через адвоката ОСОБА_3 , звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом про скасування рішення та запису державного реєстратора, який зареєстрував за шахраями квартиру, а також витребування цієї квартири з володіння останнього зареєстрованого власника з анулюванням відповідного запису про державну реєстрацію квартири за ним (цивільна справа № 761/42302/20).

08 червня 2023 року. Шевченківським районним судом м. Києва, було постановлено рішення, яким позов задоволено у повному обсязі, а постановою апеляційної інстанції від 03.10.2023 року (провадження № 22-1/824/12414/2023) відповідне рішення набрало законної сили (копії рішень першої та апеляційної інстанцій надаються до суду).

Також ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25.10.2023 року, по цивільній справі (№ 761/42302/20; провадження № 2-33/761/80/23) за заявою представника позивача адвоката ОСОБА_3 , було знято арешт на квартиру (номер запису про обтяження 41306509), який накладався судом 04.03.2021 року цивільна справа № 761/42302/20, провадження № 2-3/761/1482/20 (копія витягу про зняття обтяжень надається до суду).

Тобто на сьогоднішній день існує лише єдиний арешт на цю квартиру (номер запису про обтяження 41304938), який накладався 04.03.2021 року, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 (справа №761/3435/21; провадження № 1-кс/761/3002/21 від 01.02.2021 року (витяг з реєстру надається до суду).

Виходячи з вищенаведеного, громадянка США ОСОБА_7 не може виконати вищезазначене рішення Шевченківського районного суду м. Києва (цивільна справа № 761/42302/20) та зареєструвати за собою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно свою власну квартиру, бо перешкодою є зокрема, ухвала Шевченківського районного суду м. Києва від 01.02.2021 року, тобто ухвала слідчого судді ОСОБА_5 , у справі № 761/3435/21 провадження №№ 1-кс/3002/2021 про накладання арешту з забороною відчужувати та вчиняти будь- які реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 000).

Захисник ОСОБА_3 в клопотанні вказує, що відпала необхідність для забезпечення заходів у кримінальному провадженні № 0007483 від 04.12.2020 року, досудове слідство по якому зараз проводить СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві (тобто юрисдикція Дарницького районного суду м. Києва), а постановлена ухвала слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_5 (справа № 761/3435/21 провадження 1-кс/761/3002/2021 від 01.02.2021 року) перешкоджає зареєструвати потерпілій особі ( ОСОБА_8 ) своє законне право на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 0000) у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, бо досі ця квартира зареєстрована за шахраями у державному реєстрі, у зв`язку з чим просить скасувати накладений арешт на квартиру.

Власниця майна в судове засідання не з`явилась, про дату час і місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином.

У судове засідання представник власниці майна в судове засідання не з`явився про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якій просить суд розглянути клопотання про зняття з арешту без його участі.

У судове засідання прокурор Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_9 не з`явилась, про дату час і місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином, надала до суду заяву, в якій просить розглядати клопотання без її участі, проти зняття арешту з майна не заперечує.

Дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

По кримінальному провадженню № 0007483 від 04.12.2020 року, процесуальним керівником Шевченківської прокуратури змінено підслідність 13.09.2022 року в порядку ст. 218 КПК України, та матеріали направлені до слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві де досудове слідство триває.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.02.2021 року в рамках кримінального провадження № 0007483 від 04.12.2020 року накладено арешт на квартиру, за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Так, мета арешту майна є визначеною в п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення збереження речового доказу у кримінальному провадженні.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_7 є власником арештованого майна, набутим у встановленому законом порядку; та має статус потерпілої у кримінальному провадженні та на її майно з метою забезпечення заходів кримінального провадження накладено арешт, оскільки останнє було позбавлено можливості ним вільно користуватись на розпоряджатись. Вказані обставини на даний час відпали та жодних перешкод з боку третіх осіб у користуванні ОСОБА_8 належним їй майном не має.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається із наданих суду матеріалів, станом на день розгляду клопотання відсутні відомості вважати, що арештоване майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, що в свою чергу вказує на безпідставність такого обмеження права власника на мирне володіння та користування своїм майном.

Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

За таких обставин, враховуючи, що дослідженні в судовому засідання матеріали не містять фактичних даних, які б свідчили про те, що у кримінальному провадженні продовжують існувати підстави для подальшого застосування вищевказаних заходів забезпечення кримінального провадження, що виправдовувало втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи (див. рішення Європейського суду з прав людини у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II), слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 107, 170, 174, 307, 309, 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0007483 від 04.12.2020 року, - задовольнити.

Скасувати арешт (номер запису про обтяження 41304938) з забороною відчужувати та вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_1 (реєстраційний номер 000), який був накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 01.02.2021 року справа № 761/3435/21 провадження № 761/3002/2021.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1