Справа № 368/991/24
УХВАЛА

Іменем України

"01" липня 2024 р. Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю пркурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кагарлику клопотання начальника сектору дізнання відділення поліції №1 Обухівського РУПГУ Національної поліції в Київській області підполковника поліції ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000028 від 20.06.2024, з попередньою правовою кваліфікацією за ч.4 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання, яке обґрунтовано тим, що 20.06.2024 о 00:33 год. до ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від поліцейського ОСОБА_5 про те, що в комендантську годину ним зупинений ОСОБА_6 , який на вимогу поліцейських про пред`явлення документів, що посвідчують особу, надав їм посвідчення тракториста-машиніста на своє ім`я ймовірно з ознаками підробки.

З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, старшим слідчим Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 20.06.2024 проведено огляд місця події на вулиці Захисників України в м. Кагарлик Обухівського району Київської області.

У ході проведення цього огляду у ОСОБА_6 вилучено зазначене посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 на його ім`я. Оглядом було встановлено, що зазначене посвідчення серії НОМЕР_1 дійсне з 22.08.2019. Дата видачі 22 серпня 2018 року. На посвідченні наявні відмітки про дозвіл на категорії техніки A, B, C, D, E, F.

Встановлено, що бланки даного типу були передбачені Постановою Кабінету міністрів України від 19 липня 1993 р. N 557 «Про затвердження зразків посвідчення тракториста-машиніста та документів, необхідних для реєстрації тракторів та інших машин», яка втратила чинність 07.12.2009 року. З 2009 року Постановою Кабінету міністрів України від 25 листопада 2009 р. N 1259 «Деякі питання видачі посвідчень тракториста-машиніста» передбачені інші бланки посвідчень тракториста-машиніста, в яких передбачено значно більше категорій техніки.

Крім того, ОСОБА_6 пояснив, що зазначене посвідчення він отримав у 2018 році у м. Ржищів від невідомої особи, заплативши останній 3000 грн. Ніякого навчання на тракториста-машиніста він ніде не проходив.

Зазначені обставини і ознаки дають підстави стороні обвинувачення вважати, що пред`явлене ОСОБА_6 поліцейським посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 є підробленим.

У сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що вказаний документ має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та може бути використаний як доказ фактів та обставин, які встановлюються під час кримінального провадження. А тому дізнавач просить арештувати вилучене у ОСОБА_6 посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задоволити.

Дізнавач в судове засідання не з`явився, про день і час слухання справи повідомлений належним чином.

Вивчивши клопотання та матеріали надані до нього, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, оскільки дізнавачем не доведена необхідність застосування арешту майна, за наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено слідуюче.

20.06.2024 о 00:33 год. до ВП № 1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від поліцейського ОСОБА_5 про те, що в комендантську годину ним зупинений ОСОБА_6 , який йшов вулицею Захисників України в м.Кагарлику. На вимогу поліцейських про пред`явлення документів, що посвідчують особу, надав їм посвідчення тракториста-машиніста на своє ім`я ймовірно з ознаками підробки.

Статтею 32. Закону України «Про національну поліцію» передбачено, що Поліцейський має право вимагати в особи пред`явлення нею документів, що посвідчують особу, та/або документів, що підтверджують відповідне право особи, у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в документах, у таких випадках:

2. У період дії воєнного стану та/або під час мобілізації (крім цільової) поліцейський має право вимагати в особи чоловічої статі віком від 18 до 60 років пред`явлення нею військово-облікового документа разом з документом, що посвідчує особу, у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в документах.

Однак статтею 13 Закону України « Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» не передбачено як документ, що посвідчує особу, посвідчення тракториста-машиніста.

Суб`єктивна сторона злочину, передбаченого ст.358 КК України характеризується прямим умислом і спеціальною метою - використання підробленого документа, штампа, печатки чи бланка за призначенням як самим підроблювачем, так і іншою особою.

За видами посвідчення особи поділяють на: загальнодержавного користування і призначення (наприклад, паспорт громадянина України); що посвідчують статус особи (наприклад, посвідчення особи народного депутата України, військовий квиток); що видається у зв`язку з виконанням службових чи професійних обов`язків (наприклад, посвідчення водія); які наділяють власника відповідними правами, але не посвідчують їх владного характеру (наприклад, пенсійне посвідчення особи).

Згідно вимогст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Виходячи з положень ч.10 ст. 170 КПК України, арешт може буди накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що застосування до ухвал слідчого судді про накладення арешту положень, які регламентують загальні вимоги щодо судового рішення можливо лише з врахуванням особливостей стадії досудового розслідування, яка є відмінною від судового розгляду. Отже, розглядаючи подане клопотання та наводячи доводи та мотиви ухвалення даного судового рішення, враховую положення КПК України щодо дотримання меж, які не розкривають таємницю досудового розслідування, а також практику ЄСПЛ, який у своїх рішеннях зазначає, що хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Підставою для арешту вказаного майна є достатність підстав та розумних підозр вважати, що вони є доказом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України.

Однак підозра ОСОБА_6 не оголошена, він не керував трактором, відеозапису огляду місця події суду не надано, експертиза документу не проведена. Отже підстав для накладення арешту на вилучене у ОСОБА_6 посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 слідчий суддя не вбачає.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст.98, 170 -173, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

В задоволенні клопотання про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000028 від 20.06.2024 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1