Справа №295/7142/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2024 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі с/з ОСОБА_2 , розглянув винесене в кримінальному провадженні

№ 0001457 від 11.05.2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 186 КК України, слідчим слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 , клопотання про арешт майна, та додані до клопотання матеріали,-

В С Т А Н О В И В :

Слідчий слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, в якому просить накласти арешт на мобільний телефон «Xiomi Redmi 9C», який належить потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , контактний номер телефону НОМЕР_1 , та, з метою запобігання приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження речових доказів, тобто забезпечення їх збереження по кримінальному провадженню № 0001457, позбавити володільця права відчужувати, розпоряджатися, та користуватися вказаним майном, таким чином, накласти арешт на вказане майно.

В клопотанні слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що мешканець м. Житомира - ОСОБА_6 , достовірно знаючий що в Україні введено воєнний стан, 11.05.2024 року, близько 01 год. 00 хв., перебував поблизу Прозорого офісу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , де побачив раніше незнайому йому ОСОБА_7 .

В цей час, місці та за вказаних обставин, у ОСОБА_6 виник злочинний, протиправний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, керуючись корисливим мотивом, ОСОБА_6 , застосувавши фізичну силу, яка не є небезпечною для життя чи здоров`я потерпілого, а саме, вхопивши за руку ОСОБА_5 та викрутивши її, вихопив мобільний телефон ТМ «Xiomi Readmi 9C».

В подальшому, ОСОБА_6 , утримуючи викрадене майно при собі, з метою доведення злочинного умислу до кінця, місце вчинення злочину залишив та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_5 майнової шкоди на суму, близько 6 000 гривень.

11.05.2024 року ОСОБА_6 затримано, в порядку ст. 208 КПК України. Так, під час проведення особистого обшуку, згідно ч. 3 ст. 208 КПК України, в останнього було виявлено наступне майно - мобільний телефон «Xiomi Redmi 9C», який належить потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , контактний номер телефону НОМЕР_1 .

В подальшому, вищевказану річ було визнано речовим доказом, про що винесено відповідну постанову.

В судове засідання слідчий не з?явився, у прохальній частині клопотання зазначив, що просить розглянути його без участі слідчого та прокурора, клопотання підтримує в повному обсязі. Володілець майна у судове засідання не з?явилася, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, яке є речовим доказом у кримінальному провадженні, враховуючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване й підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на мобільний телефон «Xiomi Redmi 9C», який належить потерпілій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та, з метою запобігання приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження даного речового доказу, тобто забезпечення його збереження по кримінальному провадженню № 0001457, позбавити володільця права відчужувати, розпоряджатися, та користуватися вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на слідчого слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: