ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/196/24 Справа № 705/2760/24 Категорія: ст. ст. 303, 307 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 16 травня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді зі скаргою, з мотивів того, що він звернувся до Уманського РУП з повідомленням про корупційний злочин, який було зареєстровано за ЄО-8392 від 03.05.2024.

Слідчий, уповноважений на прийняття та реєстрацію повідомлень про кримінальні правопорушення не вніс його відомості про злочин до ЄРДР і розпочав вигадкову перевірку, чим порушив ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 214 КПК України, у зв`язку з чим він і звернувся до суду з цією скаргою.

Просить суд зобов`язати начальника слідчого відділу Уманського РУП ОСОБА_7 внести відомості до ЄРДР за повідомлення ОСОБА_6 ЄО-8392 від 03.05.2024.

Ухвалою слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 16 травня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого.

Ухвала обґрунтована тим, що таке повідомлення ОСОБА_6 від 03.05.2024 не відповідає вимогам ч. 5 ст. 214 КПК України, згідно з якою передбачено обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення.

Тобто, суд виходив з того, що уповноваженими особами Уманського РУП ГУНП в Черкаській області цілком правомірно не були внесені до ЄРДР відомості за таким повідомленням ОСОБА_6 .

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 04 червня 2024 року подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу про задоволення його скарги.

Також просить поновити строк на оскарження ухвали.

В апеляційній скарзі вказує, що кримінальне провадження № 0001420 відкрито 13.08.2013 за ознаками ст. 382 КК щодо невиконання Уманською міською радою судового рішення. Уманська окружна прокуратура на його запит про неефективність слідства повідомила, що справа закрита 26.04.2014 і не скасована, а розслідування після 2014 року, впродовж 10 років це вина слідчих.

Вважаючи, що постанова від 26.04.2014 має ознаки підробки підпису слідчого ОСОБА_8 він звернувся до суду із заявою про злочин слідчих.

Проте, слідчий суддя відмовив у внесенні відомостей до ЄРДР заочно, без конкретики, мотивуючи незначними деталями, матеріали не витребовував, забув викликати прокурора, не з`ясував результату перевірки уповноваженого, не дійшов до слідчих, проігнорував його пояснення, порушив строки надання ухвали, не використав на повну силу свої широкі можливості і переклав цей заплутаний злочин на апеляційний суд.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно з ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або якщо вирок було ухвалено без виклику особи, яка його оскаржує, в порядку, передбаченому статтею 382 цього Кодексу, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Частиною 3 ст. 306 КПК України встановлено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, скарга на бездіяльність слідчого була призначена до розгляду з викликом учасників справи (а.с. 17). Про день та час розгляду скарги ОСОБА_6 був повідомлений належним чином та на адресу суду першої інстанції направив заяву про розгляд скарги без його участі (а.с. 21).

Відповідно до журналу судового засідання від 16.05.2024 оскаржувана ухвала постановлена за відсутності скаржника та представника Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, фіксування технічними засобами не здійснювалося (а.с. 22).

Судом встановлено, що оскаржуване судове рішення було проголошене 16 травня 2024 року, текст ухвали отриманий скаржником 27 травня 2024 року, а скарга подана 31 травня 2024 року.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що скаржник за вказаних обставинах діяв сумлінно, подавши апеляційну скаргу в межах п`ятиденного строку з моменту отримання копії оскаржуваного рішення, а тому є підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали міськрайонного суду.

Статтею 303 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскарженні під час досудового розслідування, та право на оскарження.

Пунктом 1 ч. 1 даної норми закону визначено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами ст. 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Із матеріалів провадження вбачається, що 03.05.2024 ОСОБА_6 звернувся до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області із повідомленням про корупційний злочин. Вказане повідомлення відповідно до талону-повідомлення єдиного обліку № 8392 03.05.2024 було зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції» (журналі єдиного обліку) Уманського РУП ГУНП в Черкаській області.

У вказаному повідомленні ОСОБА_6 від 03.05.2024 міститься інформація, з якої вбачається твердження заявника про те, що відкрито кримінальне провадження відносно Уманської міської ради, Уманського управління земельних ресурсів ( ОСОБА_9 ) та ПП «Геоплан» ( ОСОБА_10 ), умисні дії яких встановлені Черкаською обласною прокуратурою від 25.01.2012 і додатково рішенням Уманського міськрайонного суду від 30.05.2016.

ОСОБА_6 описував, що справа була доручена старшому слідчому ОСОБА_8 , яка 26.04.2014 прийняла постанову про закриття і після її скасування прокурором продовжила досудове слідство, а свою участь припинила в 2018 році. Справу офіційно передала старшому слідчому ОСОБА_11 , яка і завершила «розгром» справи. Уманська окружна прокуратура без подробиць і пояснень перекладає вину на слідчих, вчинивших процесуальний обман у 2019-2023 роках.

У зв`язку з цим просив внести в ЄРДР відомості про корупційне кримінальне правопорушення вчинене ОСОБА_8 та ОСОБА_11 за ознаками ст. 365 КК України, а саме перевищення влади, і ст. 396 КК України приховування злочину, в досудовому розслідуванні 0001420, яке необхідно відновити.

Відповідно до вимог ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`заний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з до п. 1 гл. 2 розд. 1 Положення про порядок ведення ЄРДР, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України

Згідно з ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VII висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Тобто, з даної норми закону слідує, що обов`язок зареєструвати заяву не є обов`язком зареєструвати відомості з цієї заяви в Єдиному реєстрі досудових розслідувань та законодавцем чітко розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч. 1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК України.

Частиною 1 ст. 11 КК України визначено що, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

З чого слідує, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

З матеріалів провадження вбачається, що з метою встановлення обставин справи судом першої інстанції в Уманського РУП ГУНП в Черкаській області було витребувано матеріали розгляду заяви ОСОБА_6 від 03.05.2024, яку було подано до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області про вчинення кримінального правопорушення ЄО-8392 (а.с. 7).

09.05.2024 до Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшли матеріали ЄО № 8392 від 03.05.2024, по зверненню гр. ОСОБА_6 (а.с. 9-15).

Слідчий суддя, дослідивши подану ОСОБА_6 скаргу, матеріали ЄО № 8392 від 03.05.2024, по зверненню гр. ОСОБА_6 дійшов обґрунтованого висновку про те, що у поданому ОСОБА_6 повідомленні від 03.05.2024 не було зазначено конкретних обставин, які б свідчили про наявність ознак саме корупційного кримінального правопорушення, не наведено конкретних даних, які б свідчили про вчинення, з його слів, працівниками поліції ОСОБА_8 та ОСОБА_11 «перевищення влади і приховування злочину», тобто кримінальних правопорушень, відповідальність за які передбачена як Законодавством України про кримінальну відповідальність та й іншими законами, зокрема ЗУ «Про запобігання корупції».

Крім того, слідчим суддею вірно встановлено, що підставою для звернення до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області з відповідним повідомленням є те, що ОСОБА_6 не погодився із процесуальними рішеннями ОСОБА_8 та ОСОБА_11 , прийнятими у межах кримінального провадження, а саме постановами про закриття, при цьому скаржник не надав інформації про те, чи оскаржував він такі постанови у встановленому порядку, якщо оскаржував, то, які саме були прийняті рішення, тобто чи досліджувалася судами законність винесення постанов про закриття кримінального провадження.

Апеляційна скарга в даній справі не містить посилань на нові обставини, які б вказували на помилку у вирішенні скарги на бездіяльність поліції слідчим суддею, оскільки не доводить, що адресована органу досудового слідства заява містить відомості про можливі вчинені правопорушення. Таким чином є вірним висновок про відсутність підстав для внесення за заявою ОСОБА_6 відомостей до ЄРДР про вчинення корупційних злочинів слідчими ОСОБА_8 та ОСОБА_11 .

Сама лише незгода скаржника з правильністю висновків слідчого судді, як у цій справі, не може бути підставою для скасування відповідної ухвали в порядку апеляційного перегляду.

Таким чином, слідчий суддя повно, всебічно й об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 , з чим погоджується і колегія суддів.

Керуючись статтями 309, 407, 419, 422 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в:

Поновити ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 16 травня 2024 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 16 травня 2024 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4