Справа № 203/1163/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2

за участі прокурора - ОСОБА_3

адвоката - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі клопотання прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кривого Рогу Дніпропетровської

області, громадянина України, розлученого, утриманців не маючого, офіційно не працевлаштованого,

раніше не судимого, зареєстрованого за адресою:

АДРЕСА_1 , фактичного проживаючого за адресою:

АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.303, ч.1 ст.307 КК України, заявлене в рамках кримінального провадження №0000469,-

ВСТАНОВИВ:

Третім слідчим відділом (з дислокацією у м.Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м.Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000469 від 28.08.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.3 ст.302, ч.2 ст.303, ч.1 ст.307 КК України.

07.03.2024 року в порядку ст.208 КПК України було затримано ОСОБА_5 та в цей же день останнього повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.303 КК України, у сутенерстві (діях по забезпеченню заняття проституцією іншою особою), вчиненому щодо кількох осіб, за попередньою змовою групою осіб; а також у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, за фактом незаконного придбання, зберігання з метою збуту та збуті психотропної речовини.

В наданому клопотанні прокурором поставлено питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, з визначенням застави в розмірі 454200 грн. та, в разі її внесення, із покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник, посилаючись на необгрунтованість клопотання, недоведеність прокурором наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а також на дані про особу підозрюваного, просили застосувати до останнього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. В разі задоволення клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили визначити заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Одним із видів останніх є запобіжні заходи.

Мета та підстави застосування запобіжного заходу визначені ст.177 КПК України, а обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу - ст.178 КПК України.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Перевіряючи доводи клопотання та заперечення сторони захисту, слідчий суддя враховує, що наявність обгрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач може зробити висновок, що дана особа могла б скоїти злочин. На даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, питання остаточної кваліфікації дій, а на підставі сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення відповідного злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи запобіжного заходу.

Долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, а саме: протоколи допиту свідків; протоколи оглядів предметів та приміщень; протоколи огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів; протоколи пред`явлення осіб для впізнання, в достатній мірі свідчать про факт вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.303,307 КК України та дають вагомі підстави вважати про наявність обгрунтованої підозри у їх вчиненні ОСОБА_5 .

Також слідчий суддя враховує, що ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обгрунтованої ймовірності здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для застосування до підозрюваного запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що останній підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які відносяться до категорій тяжких та передбачають покарання у виді позбавлення волі на строк до 8-ми років.

Тому, будучи обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованих йому злочинів та покарання, яке загрожує в разі визнання його винуватим, існує реальний ризик того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду.

Також слідчий суддя враховує, що на даному початковому етапі досудового розслідування, триває збір доказів та фіксація всіх обставин вчинених кримінальних правопорушень, перевіряються на причетність до їх вчинення інші особи.

Будучі обізнаним про обставини кримінального провадження та усвідомлюючи, що висунута йому підозра грунтується у т.ч. на показах свідків, відомості щодо яких наявні в долучених до клопотання матеріалах, є достатні підстави вважати про наявність ризику впливу підозрюваного на свідків з метою зміни ним змісту та обсягу показань на його користь під час подальшого досудового розслідування та в суді; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, шляхом приховування речей та документів, що можуть свідчити про протиправну діяльність, надання вказівок та порад іншим особам, співучасть яких у вчиненні кримінальних правопорушень на теперішній час перевіряється.

При цьому, в частині впливу на вже допитаних свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує, що відповідно до ч.4 ст.95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст.225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також слідчий суддя приймає до уваги, тривалість вчинених кримінальних правопорушень, що інкримінуються підозрюваному, відсутність у підозрюваного міцних соціальних зав`язків, оскільки останній розлучений, утриманців не має, офіційно не працевлаштований, проживає не за місцем реєстрації та, таким чином, може змінювати місце свого перебування, переховуючись від органів досудового розслідування.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про доведеність наявності ризиків вчинення підозрюваним дій, передбачених п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України, в зв`язку з чим, вважає, що на даному етапі досудового розслідування необхідним запобіжним заходом, який має бути застосований до підозрюваного, є тримання під вартою, що забезпечить запобіганню наявним ризикам та належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Інші дані про особу підозрюваного, відсутність в нього судимостей, вказаних ризиків не зменшують та не дають достатніх підстав для застосування до нього на теперішній час більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до приписів ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Пунктом 2 ч.5 ст.182 КПК України передбачено, що розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом 2 ч.5 ст.182 КПК України визначено, що у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Мангурас проти Іспанії» від 28.09.2010 року, суд зазначив, що суму застави необхідно оцінювати за ступенем впевненості, що можлива перспектива втрати застави буде діяти як достатній стримуючий фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання втекти.

В рішенні від 13.01.2022 року у справі «Істоміна проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що застава має на меті передусім забезпечення явки особи на судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватись залежно від особи, про яку йде мова, із урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду.

Таким чином, враховуючи обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, наявні ризики, передбачені п.п.1,3,4 ч.1 ст.177 КПК України; дані про особу підозрюваного, його майновий та сімейний стан, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що з урахуванням розміру такого прожиткового мінімуму, встановленого законодавством на момент розгляду клопотання, становить 454200 грн.

В разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки, визначені п.п.1-4,8 ч.5 ст.194 КПК України.

Строк застосованого до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити терміном у 60 діб, до 05.05.2024 року включно.

Керуючись ст.ст.176-178,182,183,184,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, до 05 травня 2024 року включно, в умовах Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№4)».

Визначити підозрюваному заставу в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатний осіб, тобто в сумі 454200 грн.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного на строк до 05 травня 2024 року наступні обов`язки:

-прибувати за кожним викликом слідчого, процесуального керівника прокуратури або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання, перебування;

-не відлучатись за межі м.Кривого Рогу Дніпропетровської області без дозволу слідчого, прокурора або суду,

-утриматись від спілкування у будь-який позапроцесуальний спосіб зі свідками у даному кримінальному провадженні ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1