Справа №523/3539/24
Провадження №1-кп/523/1053/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2024 року Суворовський районний суд міста Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , у присутності обвинуваченого, розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт з долученими до нього документами у кримінальному провадженні за №0000001 від 8.01.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.1 КК України, -

Встановив:

В провадженні Суворовського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт з долученими до нього документами у кримінальному провадженні за №0000001 від 8.01.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.1 КК України.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що на теперішній час відносно обвинуваченого ОСОБА_5 з 25.01.2024 року діє запобіжний захід у вигляді застави з покладеними на нього обов`язками, передбаченими ст.194 ч.5 КПК України.

У ході судового засідання захисник ОСОБА_4 надала письмове клопотання про зміну відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави шляхом зменшення розміру застави від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, обґрунтовуючи клопотання тим, що при обранні запобіжного заходу підзахисному інкримінувалося скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ст.368 ч.3 КК України, відповідно в якості альтернативного запобіжного заходу був визначений розмір застави у виді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 гривень. В подальшому була змінена підозра зі ст.368 ч.3 КК України на ст.368 ч.1 КК України, санкція статті якої передбачає покарання у виді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або позбавленням волі на строк від двох до чотирьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, що відноситься до категорії нетяжкого злочину відповідно положень ст.12 КК України. Наразі обвинувальний акт перебуває на розгляді суду з кваліфікацію дій підзахисного за ст.368 ч.1 КК України, тобто існуючий до теперішнього часу розмір застави не відповідає тяжкості злочину та межам, встановленими вимогами чинного законодавства, також посилаючись на те, що ОСОБА_5 одружений, має на утриманні двоє малолітніх дітей, його родина складається з чотирьох осіб, після звільнення з-під варти сумлінно виконує покладені на нього процесуальні обов`язки, ризики як такі на сьогоднішній день відсутні, тому на думку захисника всі викладені обставини дають підстави для зміни запобіжного заходу шляхом зменшення суми застави.

Прокурор ОСОБА_6 в заперечення доводів сторони захисту зазначила, що зменшення суми застави є безпідставною, на думку сторони обвинувачення, ризики ніяким чином не змінилися, наявні до теперішнього часу, обвинувачений може ухилятися від судового слідства, впливати на свідків, які ще не допитані безпосередньо у суді, може вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим просила відмовити в задоволенні клопотання захисту.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав клопотання захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку прокурора, захисника, обвинуваченого суд вважає, що клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді застави шляхом зменшення суми застави підлягає задоволенню за наступних підстав.

Дійсно, відповідно до положень ст.201 ч.1 КПК України обвинувачений, до якого застосований запобіжний захід, його захисник має право подати до місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього судом чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ст.315 ч.3 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

За змістом ст.131 ч.1, ч.2 п.9 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Статтею 132 ч.1 КПК України сформульовано, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 176 КПК України визначено, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з частиною 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим пунктами 1-5 частини 1 цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до положень ст.178 ч.1 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу.

Згідно ст.182 ч.1 КК України застава є запобіжним заходом, яка полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (а саме постановою КМУ за №15 від 11.01.2012р.), з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

За змістом ст.182 ч.3 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання.

Положеннями ст.182 ч.4 КПК України регламентовано, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно із частиною 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також, згідно із практикою Європейського суду з прав людини розмір застави повинен бути визначений із врахуванням активів обвинуваченого, тобто розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб позбавити особу, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, унеможливити перешкоджання судовому розгляду кримінального провадження. Також практика ЄСПЛ передбачає у разі належної поведінки підозрюваного пом`якшувати умови обмеження прав та свобод людини, пов`язані зі застосуванням запобіжного заходу.

Як з`ясовано, дійсно за результатами досудового розслідування ОСОБА_5 було повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри зі ст.368 ч.3 КК України на ст.368 ч.1 КК України.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_5 з викладеним обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.368 ч.1 КК України на теперішній час перебуває на розгляді суду.

Санкція ст.368 ч.1 КК України передбачає призначення покарання, у разі визнання особи винною, у виді штрафу від однієї тисячі до чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або позбавленням волі на строк від двох до чотирьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, що є нетяжким злочином.

Відповідно вимог ст.12 ч.4 КК України нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років.

Статтею ст.182 ч.5 п.1 КПК України регламентовано, що розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину визначається у межі від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з цим судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Суворовського районного суду м. Одеса від 12.01.2024 року відносно ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 9.03.2024 року із визначенням застави - 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 438 000 гривень.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 23.01.2024 року за провадженням №11-сс/813/239/24 була визначена в якості альтернативного запобіжного заходу застава у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 гривень, яка була внесена застовадавцем ОСОБА_7 за ОСОБА_5 відповідно квитанції від 24.01.2024 року (Отримувач: Одеський апеляційний суд, Рахунок отримувача UA1086720, , Банк отримувача: ДКСУ м. Київ, код банку 820172) та яка діє до теперішнього часу.

Відповідно діючого законодавства строк виду запобіжного заходу у вигляді застави являється діючим на термін досудового розслідування та судового розгляду та припиняє свою дію після ухвалення остаточного судового рішення, однак, виходячи з наведених вимог КПК України, приймаючи до уваги доводи сторони захисту, дослідивши надані до суду матеріали, які містять дані про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , те, що він має утриманців, постійне місце мешкання, де проживає разом з родиною, що свідчить про міцні соціальні зв`язки, враховуючи ту обставину, що протягом досудового розслідування обвинувачений не порушував покладені на нього процесуальні обов`язки після внесення застави, на теперішній час судовий розгляд ще не призначений, зважаючи на характер і обставини інкримінованого ОСОБА_5 діяння, яке відноситься до категорії нетяжкого злочину, та наявність встановлених у судовому засіданні ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, які значно зменшилися, ризику переховування або перешкоджання розгляду кримінального провадження іншим чином не вбачається, суд дійшов до висновку, що клопотання захисника ОСОБА_4 підлягає задоволенню, оскільки містить обґрунтовані й сформульовані підстави щодо доцільності зміни запобіжного заходу, у зв`язку з чим вважає за можливе згідно класифікації інкримінованого злочину в якості гаранту виконання обов`язків застосувати до ОСОБА_5 менш обтяжливий запобіжний захід, визначив суму застави у межах розміру, передбаченого п.1 ч.5 ст.182 КПК України, який передбачений для осіб обвинувачених у вчиненні нетяжкого злочину, а саме зменшити суму застави до 20 розмірів прожиткового мінімуму, що на думку суду буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченими обов`язків, передбачених цим Кодексом, при цьому суд вважає за необхідне різницю з внесеної суми застави повернути заставодавцю ОСОБА_8 , як власнику грошових коштів.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 132, 177-178, 182, 194, 205, 315, 369-372, 392 КПК України, суд, -

Постановив:

Клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Змінити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, запобіжний захід у вигляді застави в межах чинного законодавства, зменшивши розмір застави до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом, що станом на 1.01.2024р. складає 3028 гривень, тобто 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Частково повернути заставодавцю - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Одеса, грошові кошти у розмірі 181680 (сто вісімдесят одна тисяча шістсот вісімдесят) гривні, а саме різницю між внесеною сумою застави відповідно до квитанції від 24.01.2024 року, згідно яких Отримувач: Одеський апеляційний суд, рахунок отримувача UA1086720, , банк отримувача: ДКСУ м. Київ, код банку 820172 та визначеною на теперішній час сумою застави 0=181680грв.).

Виконання ухвали в даній частині покласти на Державне Казначейство України та Одеський апеляційний суд.

У зв`язку зі зміною запобіжного заходу шляхом зменшення суми застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, строком на два місяці:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися за межі території Одеської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні, визначеними прокурором

Строк дії обов`язків згідно із частиною 7 статті 194 КПК припиняє свою дію 4.08.2024 року за підстав, викладених в мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч.8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою ст.392 КПК України.

Головуючий суддя : ОСОБА_1