Провадження № 1-кс/761/8657/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 221 001 000 017 46 від 14.07.2022, у якому

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Республіки Узбекистан, громадянин Вірменії, вірмен, з неповною вищою освітою, офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований та мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , не судимий,

підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що ОСОБА_4 11.01.2024 повідомлено про підозру за ч. 3 ст. 307 КК України, відповідно до якої, не пізніше липня 2022 року, у ОСОБА_8 за попередньою змовою із ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 виник спільний злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання, перевезення з метою збуту та незаконний збут наркотичних та особливо небезпечних наркотичних засобів. З метою реалізації вказаного спільного злочинного умислу між останніми розподіллено відповідні функції.

З метою реалізації вказаного умислу ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_6 , розуміючи, що вказана діяльність є протиправною, придбали у невстановленої особи наркотичні та особливо небезпечні наркотичні засоби, після чого розподілили їх між собою, та зберігали лише у відомих останнім місцях.

Під час проведення 09.01.2024 обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено наркотичний засіб - кокаїн, в особливо великих розмірах, який ОСОБА_6 , умисно, за попередньою змовою групою осіб, зберігав з метою подальшого незаконного збуту.

До підозрюваного 11.01.2024 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого продовжений по 10.04.2024.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження рішенням слідчого судді від 05.04.2024 продовжений до п`яти місяців, тобто по 10.06.2024.

На думку слідчого, продовжують існувати ризики, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому провадженні, а також продовжити злочинну діяльність або вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та наполягав на його задоволенні з наведених у ньому підстав.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на відсутність у підозрюваного наміру вчинити непроцесуальні дії з метою переховування від органу досудового розслідування чи суду або іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, тому вважав зазначені прокурором ризиків недоведеними.

Підозрюваний підтримав думку захисника та просив застосувати до нього більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ст.199 КПК України на слідчого суддю покладений обов`язок при розгляді клопотання про продовження строку тримання особи під вартою з`ясувати обставини, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, свідчать про існування раніше заявлених або нових ризиків, які виправдовують тримання особи під вартою, а також чинники, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» обґрунтованість підозри є необхідною умовою законності тримання особи під вартою та згідно з практикою ЄСПЛ передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, неповинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування на теперішній час у цьому кримінальному провадженні передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у такому випадку, слід вважати дію, яка може бути вчинена з високим ступенем ймовірності.

Отже, ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь вірогідність того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання - до дванадцяти років позбавлення волі, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_14 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Отже, характер інкримінованого підозрюваному злочину, що пов`язаний з обігом наркотичних засобів та психотропних речовин, вчинений з метою власного збагачення, свідчать про наявність достатніх підстав для критичної оцінки моральних якостей ОСОБА_4 , а також відсутність у останнього постійного місця роботи, міцних соціальних зв`язків, сім`ї та утриманців, тобто вагомих стримуючих факторів, які б могли зупинити підозрюваного від вчинення дій з метою переховування, підтверджує наявність зазначеного вище ризику.

Оцінюючи ризик незаконного впливу на свідків та інших, причетних до вчинення інкримінованого злочину осіб, слідчий суддя вважає, що з високою ймовірністю підозрюваний може вдатися до таких дій з метою зміни свідками, іншими особами наданих раніше показань для уникнення підозрюваним кримінальної відповідальності.

Крім того, враховуючи відсутність у підозрюваного офіційного та стабільного джерела доходу у сукупності з корисливим спрямуванням інкримінованого злочину, обґрунтованим є висновок, що отримання від незаконної діяльності прибутку було єдиним джерелом доходу підозрюваного та свідчить про актуальність ризику продовження ОСОБА_13 злочинної діяльності або вчинення іншого кримінального правопорушення.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК.

Водночас слідчий суддя звертає увагу на те, що стороною захисту не надано вагомих доказів на спростування доводів прокурора щодо існування ризиків, а тому вважає, що більш м`який запобіжний захід, не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_4 .

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Згідно з ч. 3 ст. 197 КПК строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах досудового розслідування.

Строк досудового розслідування цього кримінального провадження рішенням слідчого судді від 05.04.2024 продовжений до п`яти місяців, тобто по 10.06.2024, отже саме в цих часових межах можливе продовження строку тримання під вартою.

При цьому відповідно до положень ч.4 ст. 183 КПК слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , є злочином у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в :

Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 задовольнити.

Продовжити строк тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою по 06 червня 2024 року включно.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1