Житомирський апеляційний суд
Справа №282/623/24 Головуючий у 1-й інст. ОСОБА_1
Номер провадження №11-сс/4805/334/24
Категорія ст.422 КПК Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2024 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю: секретаря ОСОБА_5 ,

представника заявника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Любарського районного суду Житомирської області від 13.05.2024,

в с т а н о в и в:

цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого відділення відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_7 від 07 травня 2024.

В апеляційній скарзі ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді, як незаконну, та постановити нову ухвалу, якою задовольнити його вимоги. Зазначає, що 07.05.2024 подав заяву про скоєння злочину, та зважаючи на те, що слідчі протягом 24 годин після подачі заяви про злочин не внесли до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, 09.05.2024 року подав скаргу слідчому судді на бездіяльність слідчого щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення. Посилається на те, що слідчий суддя зобов`язаний був розглянути скаргу з точки зору оцінки дій слідчого органу щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, а не давати на даній стадії оцінку обставинам, викладених в заяві про кримінальне правопорушення: є в діях ОСОБА_8 склад злочину чи він відсутній. Це встановлюється в ході досудового розслідування, а не слідчим суддею на стадії розгляду скарги щодо бездіяльності слідчого по неприйняттю відповідного рішення в порядку ст.214 КПК України. Вказує, що заява про вчинення кримінального правопорушення як за змістом так і за формою відповідає тим вимогам і критеріям, які дають підстави для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення. Прокурор, будучи належним чином повідомлений про дату та час розгляду провадження в судове засідання апеляційного суду на розгляд провадження не з`явився. Клопотань про перенесення чи відкладення розгляду провадження до суду не надсилав.

Відповідно до ч.4 ст.405 КПК України неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за можливе розглянути дане провадження у відсутність прокурора.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника заявника адвоката ОСОБА_6 , який підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження, а також ухвалу слідчого судді в межах, передбачених ст.404 КПК України, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до положень ст.7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.

Згідно зі ст.8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ч.1 ст.9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до п.18 ч.1 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченим нормами КПК, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно до вимог ст.370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, зміст зазначеної статті містить конкретне та однозначне положення для регулювання певних процесуальних відносин, а саме дій слідчого, прокурора на початку досудового розслідування після подання особою заяви про повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, які вони зобов`язані зробити - невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

За вимогами ч.5 ст.214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Виходячи зі змісту ст.214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Як убачається з матеріалів судового провадження №282/623/24, ОСОБА_7 , 07.05.2024 звернувся до відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області із заявою про вчинення прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.

Зі змісту вказаної заяви вбачається, що вироком Любарського районного суду Житомирської області від 29 липня 2021 року ОСОБА_10 визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 190 КК України, та засуджено за те, що він отримавши безоплатно у власність земельну ділянку шляхом обману, а саме: повідомленням неправдивих відомостей посадовим особам Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про те, що своїм правом на отримання земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства у межах норм, визначених ст. 116 Земельного кодексу України не скористався, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, незаконно, всупереч принципам регулювання земельних відносин в Україні, які закріплені в статті 14 Конституції України та статтях 5, 116, 121 ЗК України, умисно приховав даний факт, внаслідок чого незаконно повторно отримав у власність земельну ділянку, площею 2 га. Процесуальне керівництво за розслідуванням здійснював прокурор ОСОБА_9 , який, на думку заявника, свідомо маніпулював матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_10 . Заявник зазначив, що саме прокурор ОСОБА_9 формував обвинувальний акт, підтасовуючи докази в такий спосіб аби створити видимість законності обвинувачення. Після набрання вироком щодо ОСОБА_10 законної сили, Чуднівська окружна прокуратура заявила до ОСОБА_7 позов про витребування земельної ділянки на користь держави, який Любарським районним судом був задоволений. Таким чином, в результаті злочинних дій ОСОБА_11 , ОСОБА_7 був позбавлений права власності на земельну ділянку площею 2 гектара, право на яку набув на законних підставах. Вказані обставини, на думку скаржника та його адвоката ОСОБА_6 свідчать про вчинення прокурором ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.

В подальшому, ОСОБА_7 09.05.2024 року звернувся до слідчого судді з відповідною скаргою на бездіяльність слідчого відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомості до ЄРДР за його заявою від 07.05.2024 з приводу вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України, просив зобов`язати начальника слідчого відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_12 або іншу відповідальну за це особу внести до ЄРДР відомості за цією заявою та розпочати досудове розслідування

За результатами розгляду цієї скарги, слідчим суддею Любарського районного суду постановлено оскаржуване рішення, обґрунтовуючи відсутністю підстав для внесення на підставі заяви ОСОБА_7 відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення та початку досудового розслідування, зокрема, з огляду на відсутність у ній викладу вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а викладені у заяві скаржника обставини за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки не містять даних, що підтверджують реальність конкретних неправомірних дій, які би можливо було кваліфікувати як кримінальне правопорушення.

Однак, на переконання суду апеляційної інстанції, таке рішення слідчого судді не ґрунтується на Законі.

При цьому, апеляційний суд зазначає, що до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункти 4, 5 частини 5 статті 214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Вище зазначена інформація заявника необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Тобто, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

І тільки в разі того, що зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Розглядаючи скаргу ОСОБА_7 щодо бездіяльності слідчого відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області стосовно поданої ним 07.05.2024 заяви про кримінальне правопорушення, слідчий суддя дійшов необґрунтованих висновків щодо відсутності в заяві достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінальних правопорушень.

Апеляційний суд зазначає, що кримінальний процесуальний Закон не зобов`язує заявників доказувати ті обставини, на які вони посилаються у заяві (повідомленні) про вчинене кримінальне правопорушення; такі заяви можуть взагалі не містити додатків, які стосуються відомостей про кримінальне правопорушення, про яке заявляється; при цьому, слідчий суддя має перевірити сам зміст викладених у заяві відомостей та їх достатність.

При цьому, апеляційний суд звертає увагу, що детальний аналіз наявності чи відсутності ознак складу того чи іншого кримінального правопорушення є передчасним, оскільки за наявності підстав для початку досудового розслідування такий аналіз має бути здійснений саме в межах розпочатого кримінального провадження.

Як вважає апеляційний суд, зазначені у заяві ОСОБА_7 від 07.05.2024 обставини можуть свідчити про те, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, і що описані в ній факти потребують перевірки засобами кримінального процесу, тому прийняте слідчим суддею рішення по суті є помилковим. На переконання апеляційного суду внесенню до ЄРДР підлягають відомості по факту вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст.364 КК України.

Керуючись ст.ст.404, 422 КПК України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Любарського районного суду Житомирської області від 13.05.2024, скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою зобов`язати відповідальну особу за внесення до ЄРДР відомостей про скоєння кримінального правопорушення відділу поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_7 від 07.05.2024р. про вчинення кримінального правопорушення за ч.1 ст.364 КК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді :