Справа № 561/440/24
Провадження № 1-кс/561/73/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2024 року смт Зарічне

Зарічненський районний суд Рівненської області в складі:

слідчого судді ? ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

його захисника ? адвоката ? ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Зарічне погоджене з прокурором Зарічненського відділу Вараської окружної прокуратури ОСОБА_6 клопотання слідчої СВ ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненські області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000144 від 09 вересня 2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

15 березня 2024 року слідча за погодженням з прокурором звернулася до суду з вказаним клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк 60 діб.

З матеріалів клопотання та провадження вбачається, що ОСОБА_4 інкримінується повторне незаконне придбання, збігання та збут особливо небезпечного наркотичного засобу канабісу (ч. 2 ст. 307 КК України).

В обґрунтування клопотання слідча покликається на обґрунтовану підозру, наявність ризиків переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили застосувати запобіжний захід у вигляду домашнього арешту.

Заслухавши доводи учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до такого висновку.

14 березня 2024 року о 22:16 год ОСОБА_4 було затримано в порядку п. 1 ч. 1 ст. 208 КПК України, а 15 березня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України), незаконно впливати свідка, у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, підтверджується доказами, зібраними органом досудового розслідування, а саме: витягом з ЄРДР від 09 вересня 2023 року та 13 березня 2024 року, рапортів від 09 вересня та 17 жовтня 2023 року, від 15 лютого 2024 року, протоколом добровільної видачі та вилучення від 15 лютого 2024 року, протоколом допиту свідка від 15 лютого 2024 року, висновком судового експерта Рівненського НДЕКЦ МВС України від 21 грудня 2023 року іншими матеріалами кримінального провадження.

В судовому засіданні встановлено, що заявлені стороною обвинувачення ризики існують.

Зокрема існує ризик переховування від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки у разі доведення винуватості ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому злочинів, останньому загрожує покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років.

І хоч тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Ризик знищити, сховати чи спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що коло осіб, причетних до вчинення кримінальних правопорушень в рамках цього кримінального провадження органом досудового розслідування у повній мірі не виявлено та у встановленому порядку не вилучено.

Також існує ризик незаконного впливу на свідка, зокрема на особу із зміненими анкетними даними, оскільки як вказує прокурор, підозрюваному відомо його місце проживання, абонентський номер телефону, а відтак ОСОБА_4 шляхом вмовляння та погроз може переконати його у дачі вигідних для нього показів.

Реальним є також і ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_4 повторно вчинив інкриміновані йому тяжкі кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 307 КК України.

На переконання суду, такий запобіжний захід як домашній арешт, на застосуванні якого наполягає сторона захисту, не позбавить ОСОБА_4 можливості продовжити свою злочинну діяльність, адже за матеріалами справи, інкриміновані йому злочини він вчинив у житловому будинку.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор при розгляді клопотання довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 тяжкого злочину, наявність достатніх даних вважати, що існують ризики переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати чи спотворити будь-які із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення як і довели, що застосування більш м`яких запобіжних заходів (особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт) не зможуть забезпечити запобігання ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_4 є таким, що не має судимості, та підозрюється у вчиненні злочину, , за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу, крім наявності доведених прокурором ризиків визначених п. 1, 2, 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання що загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим, його вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків, сімейний та майновий стан.

За правилами ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи обставини кримінальних правопорушень, майнового та сімейного стану обвинуваченого, даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави щодо особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину у двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, як це унормовано п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України. Такий розмір застави на переконання слідчого судді буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 193-197, 199, 205, 315, 395 КПК України

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк шістдесят днів.

Взяти ОСОБА_4 під варту негайно із зали суду.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання підозрюваного з 22:16 год 14 березня 2024 року до 22:16 год 12 травня 2024 року.

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу 20 (Двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60560,00 грн (Шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень).

Застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У випадку внесення застави та з моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти внаслідок внесення застави, покласти на підозрюваного такі обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їх викликом;

- не відлучатися з смт Зарічне, Вараського району, Рівненської області без дозволу, слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи, навчання;

- утримуватися від спілкування із свідком у цьому кримінальному провадженні;

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , утримувати в Державній установі «Рівненський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали до 12 травня 2024 року.

Копію ухвали невідкладно вручити учасникам судового провадження та надіслати ДУ «Рівненський слідчий ізолятор».

Ухвалу слідчого судді може бути оскаржено безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1