ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/1669/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" травня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Калиніва Базарського району Житомирської області, громадянина України, з середньої технічною освітою, одруженого, який на обліку у лікаря нарколога не перебуває, перебуває на обліку у лікаря психіатра (зі слів), зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше несудимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002470 від 24.05.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 25.05.2024 матеріали клопотання передано слідчому судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0002470 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 24.05.2024 близько 06:20 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_2 , помітив на парковці біля будинку припаркований автомобіль марки ЗАЗ Ланос, білого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 . Підійшовши до даного автомобіля, ОСОБА_5 відкрив водійські дверцята автомобіля, які були не замкнені та сів до салону автомобіля на сидіння водія, де у нього виник умисел направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом.

В подальшому, реалізовуючи свій злочинний умисел направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом ОСОБА_5 за допомогою ключа, який знаходився в салоні автомобіля, запустив двигун даного автомобіля та, керуючись раптово виниклим умислом направленим на незаконне заволодіння транспортним засобом, увімкнувши передачу рушив з місця парковки, тим самим умисно, незаконно заволодів вказаним транспортним засобом.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він своїми умисними діями вчинив незаконне заволодіння транспортним засобом, тобто у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в виді домашнього арешту у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, продовжити свою злочинну діяльність.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово строком на 2 місяці.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 5 частини першої статті 177 КПК України.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання, про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту. Захисник просив врахувати, що ОСОБА_5 перебуває на обліку у лікаря психіатра, може порушити заборону залишати житло цілодобово. Також просив врахувати відсутність судимостей у ОСОБА_5 та застосувати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Вислухавши прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0002470 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.05.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

24.05.2024 ОСОБА_5 , було затримано у порядку ст. 208 КПК України.

24.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Наявність підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 24.05.2024 року; протоколом огляду місця події від 24.05.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Тобто, не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення, у якому її підозрюють.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Підозра ОСОБА_5 , ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальним правопорушенням.

Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження за клопотанням прокурора.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані також встановити наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого покарання. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_5 раніше не судимий, має постійне місце реєстрації та проживання, є особою пенсійного віку, відомості про соціальні зв`язки в матеріалах справи відсутні.

Беручи до уваги суворість можливого покарання, а також характер інкримінованого підозрюваному злочину, суд визнає обґрунтованими доводи клопотання про ймовірність існування ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду.

З урахуванням припиненої діяльності підозрюваного у кримінальному провадженні, продовжити вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 не має можливості, в той час як відсутність судимостей, відсутності даних, які б негативно характеризували підозрюваного, зокрема по місцю проживання, слідчий суддя вважає, що у даному випадку небезпека вчинення підозрюваним інших кримінальних правопорушень не є явною.

Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини висновки про ступінь ризиків та неможливості їм запобігання більш м`якими запобіжними заходами мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки під час попередніх розслідувань (способу життя, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного в даному випадку не підлягають застосуванню запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання, застави у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими і не зможуть перешкодити настанню вищевказаних ризиків, незважаючи на те, що їх .

Неможливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу виді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання про вид запобіжного заходу, який слід застосувати щодо ОСОБА_5 , суд дійшов висновку про необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту, який на думку суду, з урахуванням особи підозрюваного, буде дієвим та надасть можливість запобігти ризику, доведеного прокурором у судовому засіданні, а отже клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Також слідчий суддя зобов`язує ОСОБА_5 протягом двох місяців прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого, задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на два місяця.

Заборонити ОСОБА_5 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 з 23 год. 00 хв. до 06-00 години ранку наступного дня, за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища.

Зобов`язати ОСОБА_5 протягом двох місяців прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатися із міста Києва та Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання ним обов`язків, покладених судом, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали закінчується 25.07.2024.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 , з-під варти негайно в залі суду.

Копію ухвали направити до Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві для контролю за поведінкою ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Повний текст ухвали складено 29.05.2024.

Слідчий суддя: ОСОБА_1