Справа № 386/463/24
Провадження № 1-кс/386/87/24
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні

16 квітня 2024 року смт. Голованівськ

Слідчий суддя Голованівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора начальника Новоархангельського відділу Голованівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000075, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 Кримінального кодексу України.

Клопотання надійшло до суду поштою 16 квітня 2024 року о 11 год. 18 хв.

Перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання, дослідивши докази по даних матеріалах

встановив:

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні №0000075, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 15.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В обґрунтування клопотання посилається на те, що 14.04.2024, близько 20 год 00 хв. було виявлено на березі річки Синюха поблизу вулиці Далека в селищі Новоархангельськ Голованівського району Кіровоградської області гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , який під час нересту здійснював незаконний вилов риби забороненими знаряддями лову.

14 квітня 2024 року, о 20 годині 50 хвилині, було проведено огляд місця події на лінії берегу річки АДРЕСА_2 , де на березі було виявлено саморобний гумовий човен з-під камери для автомобільної техніки, яким було здійснено діставання сітки з рибою з водойми та одну місінову риболовну сітку в якій була свіжо виловлена риба в кількості 5 шт.

Дана місінова риболовна сітка має довжину 50 м., вічко 45 мм., біля якої перебував громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 .

Під час перерахунку вказаної свіжовиловленої риби, було встановлено її кількість та вид, а саме: окунь- 2 шт. та лящ- 3 шт.

Вказану одну місінову риболовну сітку і саморобний гумовий човен з-під камери для автомобільної техніки, було вилучено та поміщено до кімнати зберігання речових доказів (бокс) СПД АДРЕСА_3 .

Вказану свіжовиловлену рибу в загальній кількості 5 шт., які мали ознаки життя, було випущено назад у водойму річки Синюха в селищі Новоархангельськ Голованівського району Кіровоградської області.

З метою забезпечення належного збереження вказаної одної місінової риболовної сітки, яка була використана як знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегла на собі його сліди, була вилучена та упакована до поліпропіленового мішка, до якого було прикріплено паперову бирку з підписами понятих та слідчого.

З метою забезпечення належного збереження саморобного гумового човна з-під камери для автомобільної техніки, який був використаний як засіб та знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберіг на собі його сліди, був вилучений та до нього було прикріплено паперову бирку з підписами понятих та слідчого.

Тому, для забезпечення безперешкодного доступу сторони кримінального провадження до вищезазначених речей, для забезпечення проведення слідчих дій та проведення відповідних експертиз, вказані речі було визнано речовими доказами.

Вищезазначене майно визнано речовими доказами та поміщено до кімнати зберігання речових доказів (бокс) СПД АДРЕСА_3 .

Право власності на одну місінову риболовну сітку та саморобний гумовий човен з-під камери для автомобільної техніки належать особі, яку було виявлено на місці події, а саме ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 .

Слід зазначити, що збереження можливості володіння, користування та розпорядження одною риболовною місіновою сіткою та саморобним гумовим човном з-під камери для автомобільної техніки, які були вилучені під час проведення огляду місця події, позбавить сенсу застосування арешту майна, а тому вважаємо за необхідне заборонити здійснення таких повноважень відносновказаних вище речей.

Просив накласти арешт на одну місінову риболовна сітку довжиною 50 м., вічком 45 мм. та саморобний гумовий човен з-під камери для автомобільної техніки, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 , як на речі, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та які були знаряддями вчинення такого, із забороною володіння, користування та розпорядження ними до прийняття рішення у кримінальному провадженні.

Визначити місце зберігання вказаних речових доказів в кімнаті зберігання речових доказів (бокс), що розташована СПД АДРЕСА_3 .

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не зявились, через канцелярію суду подав письмову заяву про розгляд клопотання без його участі.

Прокурор надіслав до суду письмову заяву про розгляд клопотання у його відсутність.

Вивчивши внесене клопотання, ознайомившись з письмовими заявами учасників кримінального процесу та дослідивши додані до клопотання документи на 33 аркушах, приходжу до наступних висновків.

Клопотання складено належною на те особою - прокурором, на підставі внесеного до ЄРДР даних про кримінальне правопорушення, тобто на законних підставах.

Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно із п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно до ч.1 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном є фактично позбавлення підозрюваного можливості, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно до п.п. 3,4 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим майном може бути майно у вигляді речей, документів грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно ч.ч 1,2 ст.170 КПК України арешт майна є тимчасово позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливість відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим кодексом порядку. Відповідно до вимог цього кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.94, ст.132, ст.173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину і достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено в клопотанні, арешт на майно необхідно накласти оскільки вилучений транспортний засіб має суттєве значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та з метою забезпечення його зберігання та використання як речового доказу у справі.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, з урахуванням вимог ст.98 КПК України є речовими доказами, оскільки містять відомості про вчинення кримінального правопорушення і можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Правовою підставою для арешту зазначеного майна є п.1 ч.2 ст.170 КПК України збереження речових доказів.

Арешт зазначеного майна є розумним та співмірним із завданням кримінального провадження і вищенаведені конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, що переважає над приватними інтересами особи, яка є власником зазначеного майна.

За даних обставин слідчий суддя вважає, що є обгрунтована необхідність у накладенні арешту на майно яке було виявлено та вилучене в ході огляду місця події 14.04.2024 року, близько 20 год. 50 хв. було виявлено на березі річки Синюха поблизу вулиці Далека в селищі Новоархангельськ Голованівського району Кіровоградської області,а саме на одну місінову риболовна сітку довжиною 50 м., вічком 45 мм. та саморобний гумовий човен з-під камери для автомобільної техніки, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 , на яких збереглися сліди вчинення кримінального правопорушення до прийняття рішення по кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 170-173,309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході огляду місця події 14.04.2024 о 20 год. 50 хв. лінії берегу річки Синюха поблизу вулиці Далека в селищі Новоархангельськ Голованівського району Кіровоградської області, а саме на одну місінову риболовна сітку довжиною 50 м., вічком 45 мм. та саморобний гумовий човен з-під камери для автомобільної техніки, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . жителю АДРЕСА_1 , шляхом заборони будь-кому на їх володіння, користування та розпорядження, до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.

Визначити місце зберігання вказаних речових доказів в кімнаті зберігання речових доказів (бокс), СПД АДРЕСА_3 .

Ухвала проарешт майна виконується прокурором, та/або слідчим, та/або,дізнавачем, негайно.

Ухвала діє до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала слідчого судді згідно з п. 9 ч. 1 ст.309 КПК України, може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи, обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1