Справа №766/8967/23
н/п 1-кс/766/2677/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2024 року

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и л а:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 строком на 60 діб в межах строків досудового розслідування.

Обґрунтування клопотання:

Слідчим відділенням відділу поліції № 1 ХРУП ГУНП України в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001653 від 24.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 05.10.2023 ОСОБА_4 за місцем свого мешкання, а саме АДРЕСА_1 , під час оперативної закупки збув, продавши за грошові кошти в сумі 500 грн., громадянину ОСОБА_7 , паперовий згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка згідно висновку експерта Херсонського науково-дослідницького експертно-криміналістичного центру МВС України, містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, маса PVP у складі наданої на дослідження речовини становить 0,1871 г., паперовий згорток виявлено та вилучено під час проведення огляду 05.10.2023 за участю ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України незаконне придбання з метою збуту, незаконний збут психотропних речовин, якщо предметом таких дій були особливо небезпечні психотропні речовини, вчинений особою, яка раніше вчинила злочин, передбачений ч. 2 ст. 309 КК України.

Крім цього, 30.10.2023 ОСОБА_4 за місцем свого мешкання, а саме АДРЕСА_1 , під час оперативної закупки, повторно збув, продавши за грошові кошти в сумі 1000 грн., громадянину ОСОБА_7 паперовий згорток з порошкоподібною речовиною білого кольору, яка згідно висновку експерта Херсонського науково-дослідницького експертно-криміналістичного центру МВС України, містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP (1-феніл2-піролідин-1-іл-пентан-1-он). На експертизу наданий зразок речовини загальною масою 0,5586 г. Встановити масу психотропної речовини PVP (1-феніл2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) в даному зразку, тимчасово не є можливим у зв`язку в виходом з ладу аналітичного обладнання в Херсонському НДЕКЦ МВС.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України незаконне придбання з метою збуту, незаконний збут психотропних речовин, якщо предметом таких дій були особливо небезпечні психотропні речовини, вчинений повторно, особою, яка раніше вчинила злочин передбачений ч. 2 ст. 309 КК України.

30.10.2023 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

31.10.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

Причетність ОСОБА_4 ,. до вчинення злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, повністю підтверджується наступними доказами отриманими під час досудового розслідування, а саме: протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; протоколами огляду від 05.10.2023, від 30.10.2023; висновком експерта № СЕ19/122-23/3525-НЗПРАП від 12.10.2023; висновком експерта № СЕ19/122-23/3929-НЗПРАП від 31.10.2023, протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України від 30.10.2023.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий вважає наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 ,. кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема:

- підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний усвідомлює неминучість призначення покарання у разі визнання його винним в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, пов`язаного з позбавленням волі, за вчинений тяжкого злочину, враховуючи відсутність міцних соціальних зв`язків, та той факт, що міра покарання яка йому загрожує передбачає реальне позбавлення волі строком від шести до десяти років;

- з метою ухиляння від кримінальної відповідальності підозрюваний може незаконно впливати на свідка у цьому ж кримінальному провадженні на відмову або зміну свідчень у цьому ж кримінальному провадженні.

- підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Враховуючи положення ст. 178 КПК України (вагомість доказів в провадженні, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винним у вчиненні злочину, репутацію особи), з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного слідчий вважає, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання ним встановлених судом процесуальних обов`язків та запобігти наведеним ризикам.

Доводи сторін у судовому засіданні:

Прокурор в судовому засіданні просив клопотання задовольнити за підставами, викладеними у клопотанні.

Підозрюваний заперечив проти задоволення клопотання, пояснив, що з 11 листопада 2023 року перебував на домашньому арешті за ухвалою слідчого судді, деякий час проживав у свого сусіда по АДРЕСА_2 , про що в перший же день повідомив працівників поліції, одного разу навіть приїжджав один із працівників і ОСОБА_4 дав йому свій номер телефону. Ніхто йому не телефонував, нікуди не викликав. Напередодні даного судового засідання підозрюваному зателефонували та повідомили, що йому необхідно приїхати до суду, за ним приїхала машина, працівники поліції забрали його і привезли у відділ поліції Дніпровського району, там ОСОБА_4 повідомили, що він нібито перебуває у розшуку. Підозрюваний наполягав, що про його місце перебування працівникам поліції було достеменно відомо, ні від кого він не ховався, був завжди не телефоні, тому ж як тільки зателефонували, що йому необхідно з`явитися, він був готовий їхати, правил та обов`язків, встановлених за ухвалою слідчого судді не порушував.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання На обґрунтування своїх заперечень послався на те, що прокурором не надано жодних доказів існування ризиків, зазначених у клопотанні. Зазначив, що підозрюваний три місяці пролежав з хронічним захворюванням нирок, має проблеми із опорно-руховим апаратом, не має паспорта, тому ухилятися від слідства без документів не зможе та і немає йому куди тікати. Продовжувати вчиняти будь-яких правопорушень не збирається. Посилання на те, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення та здійснювати тиск на свідків є домислом прокурора. Вважає за можливе застосувати до підозрюваного запобіжних захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_13 пояснив, що підозрюваний є колишнім чоловіком його сестри, вони мають рівні нормальні стосунки між собою, раніше ОСОБА_4 проживав у контейнері, а у листопаді вже стало досить холодно і свідкові стало дуже шкода ОСОБА_4 і тому він пустив його до себе в хату проживати, і з того часу він проживав у свідка за адресою: АДРЕСА_2 . Також повідомив, що особисто підвозив підозрюваного до відділу поліції по кримінальній справі, і той сказав, що повідомив працівників правоохоронних органів про своє фактичне місце перебування. Також свідок підтвердив, що при ньому напередодні було здійснено телефонний дзвінок на телефон ОСОБА_4 , де йому повідомили, що за ним зараз приїдуть і повезуть у відділ поліції. Також вказав, що за підозрюваним приїжджали, оскільки він самостійно пересуватися не може.

Мотивація суду:

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три років.

31.10.2023 підозрюваному ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

На даному етапі наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; протоколами огляду від 05.10.2023, від 30.10.2023; висновком експерта № СЕ19/122-23/3525-НЗПРАП від 12.10.2023; висновком експерта № СЕ19/122-23/3929-НЗПРАП від 31.10.2023, протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України від 30.10.2023.

Ризиками у клопотанні зазначено:

- підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду;

- підозрюваний може незаконно впливати на свідка у цьому ж кримінальному провадженні на відмову або зміну свідчень у цьому ж кримінальному провадженні, з метою ухиляння від кримінальної відповідальності.

- підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Прокурор, зазначивши про ризик переховуватися від органу досудового слідства, не зазначив жодної дії підозрюваного, яка б вказувала на існування намірів підозрюваного переховуватися від слідства та покинути місце свого проживання. Підозрюваний тривалий час проживає у м. Херсоні, не має фінансових ресурсів для організації переховування та не вчинив жодних дій, які б свідчили про наміри переховуватися від слідства. Слідчий суддя критично відноситься до твердження слідства про те, що ОСОБА_4 ховався від слідства, виходячи з очевидного фізичного стану підозрюваного, важкості пересування, поведінки підозрюваного у судовому засіданні, відсутності доказів перевірки місця проживання підозрюваного та вручених повісток про виклик, а також пояснень свідка, у якого ОСОБА_4 постійно проживав та проживає.

Ризик ухилення від слідства існує завжди, але в даному випадку він є вкрай мінімальним.

Щодо тиску на свідків, слідчий суддя звертає увагу на те, що прокурор не зазначив в чому саме може проявлятися цей тиск та які наслідки він може мати для досудового розслідування.

У клопотанні зазначено, що «з метою ухиляння від кримінальної відповідальності підозрюваний може незаконно впливати на свідка у цьому ж кримінальному провадженні на відмову або зміну свідчень у цьому ж кримінальному провадженні», однак прокурором не зазначено на якого саме свідка і у який спосіб може здійснюватися тиск підозрюваним на свідка.

Стосовно ризику про можливість вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому він підозрюється, слідчий суддя зауважує, що слідчий з прокурором дуже узагальнено зазначили про можливість продовження кримінального правопорушення підозрюваною, не навели жодних обставин та фактів, які б вказували на фактор повторюваності з боку підозрюваного.

Суд дослідив обставини, що мають враховуватися під час застосуванні запобіжного заходу, і встановив, що підозрюваний має постійне місце проживання, реєстрацію, має захворювання, яке впливає на рухливість нижніх кінцівок, що є очевидним, судячи із фізичного стану ОСОБА_4 у судовому засіданні.

Слідчий у клопотанні жодним чином не обґрунтував неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, як того вимагається частиною 1ст. 183 КПК України, а тільки зазначив, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання покладених на підозрюваного обов`язків та не зможе запобігти уникненню зазначених у клопотанні ризиків.

Згідно практики ЄСПЛ При розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших запобіжних заходів» (п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011року у справі Харченко проти України, «тримання особи під вартою буде свавільним, оскільки національні суди не обґрунтували необхідність такого тримання і не було розглянуто можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу п.29 рішення ЄСПЛ від 11.10.2010 року у справі «Хайредінова проти України».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Слідчий суддя з урахуванням всіх встановлених обставин приходить до висновку, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний період часу за адресою його постійного місця проживання, яке він повідомив суду: АДРЕСА_2 , з покладенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, і вважає, що такий запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. Наявність запобіжного заходу у вигляді арешту вже є стримуючим фактором для належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Керуючись ст.ст.132, 177, 178, 179, 183, 184, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя

постановила:

Відмовити слідчому СВ відділення поліції № 1 Херсонського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Херсонській області ОСОБА_6 у задоволенні клопотання про застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши підозрюваному залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 ,у період часу з 12.00 години до 08.00 години.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- не відлучатися з м. Херсона без дозволу слідчого, прокурора, суду, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в провадженні яких перебуватиме дане кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали до 16 квітня 2024 року включно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1