Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А

смт. Романів 28 червня 2024 року

Слідчий суддя Романівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 , заступника начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 та підозрюваного ОСОБА_6 , під час розгляду клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 Кримінального кодексу України (далі КК України) ОСОБА_6 , -

В С Т А Н О В И В :

28 червня 2024 року до Романівського районного суду Житомирської області із Житомирського апеляційного суду в порядку статті 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) надійшли матеріали клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , в яких зазначено, що ним здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000150, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 травня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 , відповідно будучи призначеним на посаду кулеметника 3 відділення 2 взводу 2 спеціальної роти військової частини НОМЕР_1 , в порушення зазначених вище норм законодавства та нормативно-правових актів України, не маючи передбаченого законом дозволу на придбання, зберігання, а також збут вогнепальної зброї та бойових припасів, діючи умисно, вчинив злочин за наступних обставин.

У невстановлений слідством час, але не пізніше 31 травня 2024 року, за невстановлених слідством обставин та у невстановленому місці ОСОБА_6 діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, з метою збуту вогнепальної зброї та бойових припасів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, не маючи відповідного дозволу, незаконно придбав одну оборонну осколкову ручну гранату Ф-1 та одну наступальну осколкову гранату РГД-5 з уніфікованими запалами дистанційної дії УЗРГМ (УЗРГМ-2).

Далі, ОСОБА_6 , діючи з прямим умислом, з указаного мотиву та мети, не пізніше 31 травня 2024 року, за невстановлених слідством обставин, без передбаченого законом дозволу, перемістив вказані боєприпаси до невстановленого слідством місця та почав зберігати.

В подальшому, ОСОБА_6 , діючи з прямим умислом, з указаного мотиву та мети, не пізніше 31 травня 2024 року, в ході спілкування із особою зі зміненими анкетними даними ОСОБА_7 (далі ОСОБА_7 ), запропонував купити у нього одну оборонну осколкову ручну гранату Ф-1 та одну наступальну осколкову гранату РГД-5 з уніфікованими запалами дистанційної дії УЗРГМ (УЗРГМ-2), які він придбав незаконно, тобто запропонував збути такі.

У свою чергу, ОСОБА_7 , розуміючи суспільно-небезпечний характер дій ОСОБА_6 , погодився на пропозицію останнього з метою викриття його злочинних дій.

Надалі, ОСОБА_6 , діючи з прямим умислом, з указаного мотиву та мети, 31 травня 2024 року близько 17 год. 59 хв., усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, перебуваючи поблизу території клубу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , збув ОСОБА_7 одну оборонну осколкову ручну гранату Ф-1 та одну наступальну осколкову гранату РГД-5 з уніфікованими запалами дистанційної дії УЗРГМ (УЗРГМ-2) за грошові кошти у сумі 2000 гривень.

О 19 год. 45 хв. того ж дня ОСОБА_7 , перебуваючи поблизу приміщення бувшого МРЕВ, по АДРЕСА_2 , добровільно видав працівникам Національної поліції України придбані в ОСОБА_6 одну оборонну осколкову ручну гранату Ф-1 та одну наступальну осколкову гранату РГД-5 з уніфікованими запалами дистанційної дії УЗРГМ (УЗРГМ-2).

Окрім цього, у невстановлений слідством час, але не пізніше 26 червня 2024 року, за невстановлених слідством обставин та у невстановленому місці ОСОБА_6 діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, з метою збуту вогнепальної зброї та бойових припасів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, не маючи відповідного дозволу, незаконно придбав одну оборонну осколкову ручну гранату Ф-1 та одну наступальну протипіхотну осколкову ударно-дистанційну гранату РГН-1.

Далі, ОСОБА_6 , діючи з прямим умислом, з указаного мотиву та мети, не пізніше 26 червня 2024 року, за невстановлених слідством обставин, без передбаченого законом дозволу, перемістив вказані боєприпаси до невстановленого слідством місця та почав зберігати.

В подальшому, ОСОБА_6 , діючи з прямим умислом, з указаного мотиву та мети, не пізніше 26 червня 2024 року, в ході спілкування із особою зі зміненими анкетними даними ОСОБА_7 (далі ОСОБА_7 ), запропонував купити у нього одну оборонну осколкову ручну гранату Ф-1 та одну наступальну протипіхотну осколкову ударно-дистанційну гранату РГН-1, які в свою чергу ОСОБА_6 придбав незаконно, тобто запропонував збути такі.

У свою чергу, ОСОБА_7 , розуміючи суспільно-небезпечний характер дій ОСОБА_6 , погодився на пропозицію останнього з метою викриття його злочинних дій.

Надалі, ОСОБА_6 , діючи з прямим умислом, з указаного мотиву та мети, 26 червня 2024 року близько 18 год. 45 хв., усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, перебуваючи поблизу території Романівського сільського будинку культури, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , збув ОСОБА_7 одну оборонну осколкову ручну гранату Ф-1 та одну наступальну протипіхотну осколкову ударно-дистанційну гранату РГН-1 за грошові кошти у сумі 3000 гривень.

О 20 год. 00 хв. того ж дня ОСОБА_7 , перебуваючи поблизу приміщення бувшого МРЕВ, по АДРЕСА_2 , добровільно видав працівникам Національної поліції України придбані в ОСОБА_6 одну оборонну осколкову ручну гранату Ф-1 та одну наступальну протипіхотну осколкову ударно-дистанційну гранату РГН-1.

У своєму клопотанні слідчий у даному кримінальному провадженні просить застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід тримання під вартою, посилаючись на існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Зокрема, даний запобіжний захід слідчий у даному кримінальному провадженні вважає за необхідне застосувати з метою запобігання його спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема шляхом тиску на свідків, які надали покази у даному кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

У судовому засіданні слідчий у даному кримінальному провадженні підтримала подане клопотання.

Прокурор в судовому засіданні наполягав на задоволенні клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечив.

Узгодженою позицією сторони захисту є прохання застосувати відносно ОСОБА_6 менш суворий запобіжний захід - цілодобовий домашній арешт, оскільки він вину визнав, щиро розкаюється, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, в тому числі дитину-інваліда з психічними вадами.

Дослідивши матеріали, надані стороною обвинувачення та стороною захисту, встановивши наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України та оцінивши в сукупності обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу відповідно до статті 178 КПК України, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя прийшов до переконання про часткову обґрунтованість клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 та необхідність застосування до ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 263 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі понад п`ять років.

Наявні в матеріалах провадження докази є достатніми для висновку, що підозра не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання обґрунтована підозра тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК України).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для нього наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є небезпідставним.

Кримінальне провадження перебуває на початковій стадії, досудове розслідування триває, не встановлено та не відшукано всі докази, не допитано всіх осіб, яким відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

З матеріалів кримінального провадження та в ході розгляду клопотання встановлено, що особа свідка на даний час відома підозрюваному, проте будь які відомості про наявність фактів погроз чи іншого незаконного впливу на свідка події матеріали клопотання не містять, що на переконання слідчого судді свідчить про недоведеність ризику, передбаченого пунктом 3 частини 1 статті 177 КПК України.

Окрім цього, прокурором не доведено фактів наявності ризиків, що стали підставою звернення з клопотанням та мали б наслідком застосування до підозрюваного запобіжного заходу, зокрема спроб іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню шляхом тиску на свідків, які надали покази у кримінальному провадженні, та вчинення іншого кримінального правопорушення.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в статтею 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, соціальні зв`язки підозрюваного, вік, майновий та сімейний стан, зокрема те, що підозрюваний раніше не судимий, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, в тому числі дитину-інваліда, є працездатним.

Частиною 1 статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

Слідчий у клопотанні просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і зазначає що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам. Таку позицію і підтримав прокурор при розгляді клопотання.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Аналізуючи обставини інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного ОСОБА_6 , його вік, характеризуючі матеріали, майновий та сімейний стан, слідчий суддя приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя також враховує суспільний інтерес у швидкому, повному і об`єктивному судовому розгляді цього кримінального провадження, яке можливе за умови нівелювання ризиків.

Водночас, на переконання слідчого судді, усі досліджені обставини вчинення кримінального правопорушення, поведінка підозрюваного свідчать про те, що запобігти існуючому ризику можливо шляхом застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 цілодобового домашнього арешту з покладенням на нього обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України.

З огляду на наведені обставини, клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177-179, 183, 196, 197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

В И Р І Ш И В :

Клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Заборонити ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце проживання, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , цілодобово.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора або суду за викликом;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) у разі наявності, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон чи інші документи, що надають право виїзду за кордон;

6) носити електронний засіб контролю.

Строк дії ухвали про обрання запобіжного заходу закінчується 26 серпня 2024 року і дані обов`язки покладаються на ОСОБА_6 на строк дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту передбачає заборону залишати житло цілодобово за адресою: АДРЕСА_3 , упродовж визначеного в ухвалі строку без дозволу слідчого, прокурора або суду, за виключенням часу перебування в укритті на випадок оголошення повітряної тривоги чи іншого загрозливого для життя стану.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_6 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків можливе застосування більш жорсткого запобіжного заходу та накладення грошового стягнення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали направити до Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області для виконання вимог частини 4 статті 181 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1