Дата документу 05.03.2024Справа № 554/405/24
Провадження № 1-кс/554/2971/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.03.2024 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави в складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю підозрюваної ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про зміну підозрюваному запобіжного заходу в суді, -

ВСТАНОВИВ:

01.03.2024 року до слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000427 від 16.11.2022 з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт з носінням електронного засобу контролю за адресою: АДРЕСА_1 з покладенням на підозрювану ОСОБА_3 наступних обов`язків: 1) Заборонити підозрюваній ОСОБА_3 цілодобово покидати місце проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду; 2) Заборонити підозрюваній ОСОБА_3 спілкуватись зі свідками, потерпілими та підозрюваною ОСОБА_6 ; 3) Прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора та суду.

Клопотання захисник підозрюваної обґрунтовує тим, що 31 жовтня 2023 року ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави їй було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 503 890 гривень.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави від 28.12.2023 року було задоволено клопотання слідчого та продовжено підозрюваній ОСОБА_3 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в аналогічному розмірі до 30.01.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави від 29.01.2024 року було задоволено клопотання слідчого та продовжено підозрюваній ОСОБА_3 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в аналогічному розмірі до 28.03.2024 року включно.

На даний час підозрювана ОСОБА_3 утримується під вартою вже чотири місяці. ОСОБА_3 є особою молодого віку та раніше не притягувалась до кримінальної або адміністративної відповідальності. ОСОБА_3 є власником житлового будинку, який розташований в місті Кременчук Полтавської області, тобто має житло, де може відбувати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. ОСОБА_3 не має на меті ухилятися від слідства та суду, впливати на свідків та потерпілих в кримінальному провадженні, а тим паче сховати або ж спотворити будь-які речі та документи, враховуючи той факт, що всі необхідні матеріали та речі, які мають доказове значення для даного кримінального провадження були вже вилучені під час проведення обшуків.

У судовому засіданні підозрювана та її захисник клопотання підтримали з підстав, викладених в клопотанні та просили його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання сторони захисту.

Дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення підозрюваного, захисника, слідчого та прокурора, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Сама лише тяжкість інкримінованого злочину не може бути підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, про що неодноразово вказував у свої рішеннях Європейський суд з прав людини (наприклад, справа Летельє проти Франції»).

В рішенні ЄСПЛ у справі Ходорковський проти Росії, зазначається, що арешт був прийнятним в світлі положень Конвенції тільки, якщо «обов?язок, передбачений законом» і може бути виконано більш м?якими засобами. Принцип пропорційності передбачає необхідність встановлення рівноваги між важливістю забезпечити негайне виконання зобов?язання та важливістю права на свободу у демократичному суспільстві (рішення ЄСПЛ Сааді проти Сполученого Королівства).

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до п. 3 ст. 9 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права, прийнятого Генеральною Асамблеєю ООН у 1966 році та ратифікованого Україною 19.10.1973 року (набрав чинності 23.03.1976 року), тримання під вартою осіб, які чекають судового розгляду, не має бути загальним правилом, але звільнення може ставитись у залежність від подання гарантій явки на суд, явки на судовий розгляд у будь-якій іншій його стадії і, в разі необхідності, явки для виконання вироку.

На підставі пункту 19 листа від 04.04.2013р. № 511-550/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ роз`яснено, що право підозрюваного, обвинуваченого на розгляд клопотання про зміну, скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може бути обмежено. Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути відповідне клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів із дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відмова у розгляді з підстав неодноразового звернення з таким клопотанням у кримінальному провадженні не допускається та є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції (правова позиція ЄСПЛ, викладена у п. 65 рішення від 6 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України").

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно ч.5 ст.202 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про відмову у продовженні строку тримання під вартою, про скасування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на інший запобіжний захід, про звільнення особи з-під варти у випадку, передбаченому частиною третьою статті 206 цього Кодексу, або у випадку закінчення строку дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою підозрюваний, обвинувачений повинен бути негайно звільнений, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СУ ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали кримінального провадження №0000427 від 16.11.2022 за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 190 КК України.

31 жовтня 2023 року ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави їй було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 503 890 гривень.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави від 28.12.2023 року було задоволено клопотання слідчого та продовжено підозрюваній ОСОБА_3 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в аналогічному розмірі до 30.01.2024 року.

Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави від 29.01.2024 року було задоволено клопотання слідчого та продовжено підозрюваній ОСОБА_3 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в аналогічному розмірі до 28.03.2024 року включно.

Відповідно до ч.1 ст.201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч.5ст.194 КПК України та покладених на нього слідчим суддею, судом чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч.5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: 1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; 5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом.

З огляду на вищевикладене, слідчий суддя находить, що наявність зазначених у клопотанні обставин не розглядались слідчим суддею, при постановленні попередньої ухвали та не були враховані, а тому можуть бути підставою для заміни запобіжного заходу на більш м`який з огляду на те, що ризики, викладені в ухвалі про обрання міри запобіжного заходу тримання під вартою та його продовження, які являли неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу зникли, а також те, що сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою, тому слідчий суддя переконується в доцільності задоволення клопотання про зміну запобіжного заходу тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю.

Порядок застосування електронних засобів контролю регламентовано ст. 195 КПК України.

Згідно ч. 1, 3, 4 цієї статті застосування електронних засобів контролю полягає у закріпленні на тілі підозрюваного пристрою, який дає змогу відслідковувати та фіксувати його місцезнаходження. Такий пристрій має бути захищений від самостійного знімання, пошкодження або іншого втручання в його роботу з метою ухилення від контролю та сигналізувати про спроби особи здійснити такі дії.

Електронні засоби контролю застосовуються в порядку, встановленому Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно пунктів 3, 4 розділу І Порядку застосування електронних засобів контролю, затвердженого наказом МВС України 08.06.2017 № 480 (надалі - Порядок) застосування електронних засобів контролю полягає в закріпленні на тілі підозрюваного електронного браслета, який дає змогу відстежувати та фіксувати його місце знаходження. Не допускається застосування електронних засобів контролю, які спричиняють значні незручності в їх носінні або можуть становити небезпеку для життя та здоров?я особи, яка їх використовує. Метою застосування електронних засобів контролю є забезпечення виконання обов?язків, що покладаються на підозрюваного ухвалою слідчого судді про застосування запобіжного заходу, не пов?язаного з позбавленням волі або у вигляді домашнього арешту.

Виходячи з наведеного та враховуючи те, що кримінальне провадження знаходиться на завершальній стадії досудового розслідування, не потребує на даний час проведення великого обсягу слідчих дій, а також враховуючи, що підозрювана ОСОБА_3 є особою молодого віку та раніше не притягувалась до кримінальної або адміністративної відповідальності. ОСОБА_3 є власником житлового будинку, який розташований в місті Кременчук Полтавської області, тобто має житло, де може відбувати міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. ОСОБА_3 не має на меті ухилятися від слідства та суду, впливати на свідків та потерпілих в кримінальному провадженні, а тим паче сховати або ж спотворити будь-які речі та документи, про що вказала в судовому засіданні, суд вважає що клопотання підлягає до задоволення.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 176-178, 182, 193, 194, 196, 201, 205, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 про зміну підозрюваному запобіжного заходу в суді - задовольнити.

Змінити підозрюваній ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю, в межах дії попередньої ухвали суду про продовження запобіжного заходу в межах строку досудового рослідування до 28.03.2024, проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , з покладенням на підозрювану ОСОБА_3 наступних обов`язків: 1) Заборонити підозрюваній ОСОБА_3 цілодобово покидати місце проживання без дозволу слідчого, прокурора, суду; 2) Заборонити підозрюваній ОСОБА_3 спілкуватись зі свідками, потерпілими та підозрюваною ОСОБА_6 ; 3) Прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора та суду; 4) Носити електронний засіб контролю в разі наявності такої можливості.

Негайно в залі суду звільнити ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти та зобов`язати невідкладно прибути до місця свого проживання.

Контроль за виконанням та виконання ухвали покласти на слідчого та прокурора.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя : ОСОБА_1