ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/186/24 Справа № 712/5760/24 Категорія: ст. 303 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2024 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючоїОСОБА_2 ,
суддівОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
секретаряОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Черкаси апеляційну скаргу Голови первинної профспілкової організації Товариства з обмеженою відповідальністю «Облагрохім Черкаси» ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 травня 2024 року за скаргою Голови первинної профспілкової організації Товариства з обмеженою відповідальністю «Облагрохім Черкаси» ОСОБА_6 на бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

Голова ППО ТОВ «Облагрохім Черкаси» ОСОБА_6 звернувся до суду із скаргою на бездіяльність слідчого Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення.

Скарга мотивована тим, що 15 квітня 2024 року ОСОБА_6 звернувся до Черкаської окружної прокуратури з повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення, яке в подальшому було направлено для перевірки викладених фактів до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області. На час звернення до суду відомості до ЄРДР не були внесені, тому заявник звернувся до суду за захистом своїх прав.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 травня 2024 року у задоволенні скарги відмовлено.

Ухвала суду мотивована тим, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу. Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В даному випадку, дослідивши скаргу заявника та зміст повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, так як особою, яка подала скаргу не подано відповідних доказів на підтвердження заяви про вчинення кримінального правопорушення. Зі змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення, вбачається, що між сторонами мається корпоративний спір, який регулюються нормами цивільного та господарського законодавства. Таким чином, заява ОСОБА_7 не містила фактичних обставин вчинення злочинів, та достатніх даних на підтвердження вчинення неправомірних дій.

Не погодившись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу слідчого-судді та постановити нову, якою зобов`язати Черкаське управління поліції ГУНП в Черкаській області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування мотивів апеляційної скарги вказує, що оскаржувана ухвала суду є необґрунтованою, безпідставною та несправедливою, оскільки висновки на які посилається слідчий суддя є недослідженими у повному обсязі, передчасними і не відповідають дійсним обставинам та суперечать кримінальному процесуальному законодавству України, що у свою чергу є підставою для скасування такої ухвали.

Вважає, що слідчий суддя безпідставно дійшов висновку про те, що скаржник не надав доказів які б вказували на вчинення кримінального правопорушення.

В обґрунтування апеляційної скарги вказав, що предметом розгляду скарги є саме оскарження бездіяльності службової особи щодо невиконання вимог ст. 214 КПК України, а не обставин, чи містить заява повідомлення про кримінальне правопорушення склад злочину чи кримінального правопорушення.

Також до апеляційної скарги додав клопотання в якому просить суд поновити строк на апеляційне оскарження, який пропущений з поважних причин.

Вирішуючи вимогу щодо поновлення строку на апеляційне оскарження колегія суддів враховує наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 2, ч. 3 ст. 395 КПК України апеляційна скарга подається на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо, зокрема, ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Матеріалами справи підтверджуються доводи скаржника щодо причин пропуску строку апеляційного оскарження, а саме, що ухвала слідчого судді, яка постановлена 09.05.2024 була прийнята без участі скаржника, а повний текст даної ухвали скаржник отримав електронним судом 21.05.2024. Суд вважає, що строк апеляційного оскарження пропущений скаржником з поважних причин, а тому його слід поновити.

Скаржник ОСОБА_7 подав до суду заяву в якій просив проводити розгляд справи без його участі.

Прокурор в судове засідання не з`явився.

Участь учасників процесу в рамках апеляційного перегляду оскаржуваної скаржником ухвали слідчого судді в контексті вимог процесуального закону не є обов`язковою, у зв`язку із чим колегія суддів прийшла до висновку про можливість розгляду скарги за відсутності прокурора та скаржника.

Згідно положень ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

З матеріалів справи вбачається, що 15 квітня 2024 року ОСОБА_6 звернувся до Черкаської окружної прокуратури з повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення, яке в подальшому було направлено для перевірки викладених фактів до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області.

В своїй заяві вказав, що 31.08.2017 року відповідно до протоколу № 01/9 зборів первинної профспілкової організації Товариства з Обмеженою Відповідальністю «Облагрохім - Черкаси» (37610434) ОСОБА_6 , був обраний головою первинної профспілкової організації Товариства з Обмеженою Відповідальністю «Облагрохім - Черкаси» .

В подальшому 28.08.2022 року ОСОБА_6 , знаходився у відпустці, провідний бухгалтер ТОВ «Облагрохім-Черкаси» ОСОБА_8 за дорученням генерального директора ТОВ «Облагрохім-Черкаси» ОСОБА_9 , склала та заповнила своєю рукою заяви від членів первинної профспілкової організації про вихід їх з ППО ТОВ «Облагрохім-Черкаси» і заставила їх підписати.

На думку заявника, неправомірне втручання в діяльність ППО ТОВ «Облагрохім-Черкаси» , привело до того, що в профспілці залишилася одна особа, тобто Голова ППО ТОВ «Облагрохім-Черкаси» ОСОБА_6 .

Відповідно до законодавства одна особа немає право складати протоколи або протокол про ліквідацію профспілкової організації або затверджувати Статут.

При цьому, у 2023 році заявник ОСОБА_6 з`ясував, що ППО ТОВ «Облагрохім- Черкаси» , немає статуту.

Тому заявник вважає, що ліквідацію ППО ТОВ «Облагрохім-Черкаси» , міг би здійснити орган який отримує 35% членських внесків, а саме Черкаська обласна профспілкова організація працівників агропромислового комплексу. Так як, рішення про припинення первинної організації приймається вищим виборним органом згідно положень Статуту Профспілки працівників АПК.

З листа вих. №01/91 від 03.08.2023 з`ясувалось, що на профспілковому обліку в Черкаській обласній профспілковій організації працівників агропромислового комплексу первинна профспілкова організація ТОВ «Облагрохім-Черкаси» - відсутня.

Такими є встановлені обставини справи, а зазначене питання щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальні правопорушення має наступне правове регулювання.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, володільцем тимчасово вилученого майна.

З вимог ч. 1 ст. 214 КПК України слідує, що бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до вказаного реєстру впродовж 24 години після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положеннями ст. 25 КПК України (яка регламентує засаду публічності у кримінальному судочинстві) встановлено, що прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. Ця норма пов`язана з ч. 5 ст. 214 КПК України згідно якої до ЄРДР вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження до компетентного суб`єкта заяви, яка містить інформацію про вчинення саме кримінального правопорушення, та невнесення відповідного запису до ЄРДР протягом 24 годин з моменту надходження такої заяви.

Виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

Тобто слідчий, прокурор зобов`язані проаналізувати викладені в повідомленні про злочин фактичні обставини діяння та визначити попередньо, під ознаки якого злочину, передбаченого статтею Особливої частини КК України, таке діяння підпадає.

Положення ст. 214 КПК України перебуває у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак, не будь-яка заява є підставою для внесення відомостей до ЄРДР, а лише та заява, яка містить фактичні дані, які підтверджують факт вчинення саме кримінального правопорушення. Всі інші заяви після їх надходження підлягають розгляду згідно із Законом, яким не є Закон про кримінальну відповідальність.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

З представлених матеріалів суд дійшов вірного висновку про відсутність правових підстав для внесення відомостей до ЄРДР, так як особою, яка подала скаргу не подано відповідних доказів на підтвердження заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Апеляційна скарга в даній справі не містить посилань на обставини, які б вказували на помилку у вирішенні слідчим суддею скарги на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області, натомість в оскаржуваній ухвалі надано належну оцінку встановленим фактичним обставинам у провадженні та обґрунтовано надано критичну оцінку всім суттєвим аргументам скарги на бездіяльність уповноважених осіб ГУНП в Черкаській області.

З урахуванням викладеного, апеляційна скарга не підлягає до задоволення, а ухвала слідчого судді має бути залишена без змін.

Керуючись ст.ст. 303, 404, 405, 407, 422 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

Поновити Голові первинної профспілкової організації Товариства з обмеженою відповідальністю «Облагрохім Черкаси» ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу Голови первинної профспілкової організації Товариства з обмеженою відповідальністю «Облагрохім Черкаси» ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 травня 2024 року залишити без змін.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3

ОСОБА_4