справа №333/2296/24
провадження 1-кп/333/595/24
У Х В А Л А

28 травня 2024 року м. Запоріжжя

Комунарський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 ,

захисника адвоката ОСОБА_9 ,

представника потерпілого ОСОБА_10 ,

при розгляді в підготовчому засіданні кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000233 від 11.04.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 у вчиненні кримінального провадження, передбаченого ч.1 ст. 416 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

В провадження суду надійшов обвинувальний акт із додатками у кримінальному провадженні №0000233 від 11.04.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального провадження, передбаченого ч.1 ст. 416 Кримінального кодексу України.

До початку підготовчого засідання захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 надіслав клопотання про повернення обвинувального акту прокурору. Посилається на те, що станом на 10 квітня 2020 року (на час отримання пошкоджень літаком Міг-29, яким керував ОСОБА_4 ,) діяли норми ст. 416 КК України (порушення правил польотів або підготовки до них) в наступній редакції: «порушення правил польотів або підготовки до них, а також порушення правил експлуатації літальних апаратів, що спричинило катастрофу або інші тяжкі наслідки, карається позбавленням волі на строк від п`яти до п`ятнадцяти років».

Тобто, за порушення правил польотів диспозиція вказаної статті передбачає притягнення особи особи до кримінальної відповідальності лише у випадках спричинення нею «катастрофи» та «інших тяжких наслідків». В той же час за порушення правил польотів або підготовки до них, якщо такі порушення спричинили потерпілому тяжкі тілесні ушкодження або завдали матеріальної шкоди у великому розмірі диспозиція вказаної статті 416 КК України станом на 10.04.2020 року кримінальної відповідальності не передбачала, а отже - на той час за порушення правил польотів у випадку завдання матеріальної шкоди у великому розмірі, як і за спричинення потерпілому тяжких тілесних ушкоджень, особа не могла та не може притягуватись до кримінальної відповідальності.

Також норми ст. 416 КК України на той час не включали в себе такої кваліфікуючої ознаки, як порушення правил польотів, що завдало матеріальної шкоди у великому розмірі. Саме тому така кваліфікація кримінального правопорушення (злочину) за кваліфікуючою ознакою «порушення правил польотів, що завдало матеріальної шкоди у великому розмірі» та, відповідно, розмір збитків (шкоду) які така кваліфікуюча ознака в себе включає (згідно п. 1 Примітки до ст. 416 КК України в редакції від 06.09.2023 року від шестисот до шістдесяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян), не можуть охоплюватися ознаками кримінально-караного діяння за ст. 416 КК України, що діяла станом на 10.04.2020 року, оскільки така кваліфікуюча ознака у цій статті виключала кримінальну відповідальність за спричинення такої шкоди у великому розмірі.

05.10.2023 року вступив в дію Закон України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України та Кримінально-виконавчого кодексу України щодо удосконалення

законодавства в частині кримінальної відповідальності за скоєння військових кримінальних правопорушень, пов`язаних із порушеннями правил експлуатації бойових чи спеціальних машин, виконання польотів чи підготовки до них, кораблеводіння» №3380-ІХ від 06.09.2023 року, відповідно до якого стаття 416 КК України «Порушення правил польотів або підготовки до них» була змінена в частині відповідальності за спричинення «катастрофи» та «інших тяжких наслідків» пом`якшена санкція частини 2 цієї статі, що має наслідком її застосування як такої, що має зворотну силу в часі.

При цьому кваліфікуючі ознаки ч. 2 ст. 416 КК України в редакції Закону від 06.09.2023 року та кваліфікуючі ознаки ст. 416 КК України в редакції попереднього Закону (станом на 10.04.2020 року) фактично залишились незмінними - в обох випадках такими кваліфікуючими ознаками с спричинения «катастрофи» або спричинения «інших тяжких наслідків».

Частина 1 ст. 416 КК України з 05.10.2023 року встановлює кримінальну відповідальність за наявності таких кримінального правопорушення (злочину), як спричинення потерпілому тяжких кваліфікуючих ознак тілесних ушкоджень та завдання матеріальної шкоди у великому розмірі, тобто ці зміни посилили кримінальну відповідальність за порушення правил польотів або підготовки до них, а отже ці зміни не мають зворотної сили в часі.

Захисник наголошує, що за порушення правил польотів або підготовки до них, якщо такі порушення завдали матеріальної шкоди у великому розмірі диспозиція статті 416 КК України станом на 10.04.2020 року кримінальної відповідальності не передбачала. Вказана норма встановлює кримінальну протиправність діяння, посилює кримінальну відповідальність та іншим чином погіршує становище особи за порушення правил польотів або підготовки до них, а отже ці зміни не мають в часі зворотної сили.

За вчинення такого діяння винні особи, у тому числі і ОСОБА_4 , не могли та не можуть притягуватись до кримінальної відповідальності.

Tому вручення 06.03.2024 року ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000233 від 11.04.2020 року обвинувального акту у вчиненні передбаченого ч. 1 ст. 416 КК України кримінального правопорушення, як і оголошення йому 22.02.2024 року повідомлення про зміну раніше оголошеної підозри щодо вчинення ним під час виконання бойового завдання 10 квітня 2020 року на аеродромі «Мелітополь» військової частини НОМЕР_1 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 416 КК України, а саме порушення правил польотів, що завдало матеріальної шкоди у великому розмірі, вважає безпідставним як з юридичної, так і з військової та технічної точок зору.

Вважає, що кримінальне провадження підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях обвинуваченого ОСОБА_4 складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 416 ч.1 КК України на підставі п. 2 ст. 287 КПК. Під час досудового розслідування захисником заявлялось клопотання слідчому про закриття кримінального провадження, але у задоволенні було відмовлено.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 підтримав своє клопотання, посилався на доводи, викладені в ньому.

Прокурор в підготовчому засіданні заперечував проти задоволення вказаного клопотання, вважає, що обвинувальний акт складений відповідно до вимог КПК, підстав для його повернення не має.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника про повернення обвинувального акту прокурору.

Обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , їх захисники адвокати ОСОБА_7 , ОСОБА_9 проти задоволення клопотання заперечували, оскільки обставини на які посилається захисник ОСОБА_5 не є підставами для повернення обвинувального акту.

Заслухавши учасників, дослідивши обвинувальний акт та додатки до нього, суд прийшов до таких висновків.

Статтею 291 КПК України передбачено, обвинувальний акт складається слідчим, після чого затверджується прокурором. Також частиною другою даної статті, передбачені перелік відомостей, які повинен містити обвинувальний акт.

Відповідно до ст. 291 КПК України обвинувальний акт - це важливий офіційний документ процесуального характеру досудового розслідування, який оформляє його результати. В ньому підводяться підсумки досудового слідства, обґрунтовуються доказами висновки слідчого, прокурора щодо винуватості підозрюваного і юридичної кваліфікації його діянь, формулюється в остаточному вигляді обвинувачення.

Згідно з ч. 4 ст. 110 КПК України, обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 291 КПК України до обвинувального акту додається реєстр матеріалів досудового розслідування.

Так, реєстр матеріалів досудового розслідування, як процесуальний документ фіксування кримінального провадження є інформаційним додатком до обвинувального акту, який містить відомості про рух утворення доказової бази обвинувачення, засоби одержання доказової інформації та забезпечення кримінального провадження.

Реєстр матеріалів досудового розслідування повинен містити повний опис усіх без виключення дій і прийнятих процесуальних рішень під час досудового розслідування.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення про повернення обвинувального акту, якщо останній не відповідає вимогам КПК України.

Отже, суд може повернути прокурору обвинувальний акт виключно з підстав його невідповідності вимогам статті 291 КПК, для чого суд має встановити невідповідність такого обвинувального акту положенням цієї статті.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000233 від 11.04.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального провадження, передбаченого ч.1 ст. 416 Кримінального кодексу України містить передбачений частиною другою статті 291 КПК перелік відомостей, до нього долучено реєстр матеріалів досудового розслідування. При цьому в обвинувальному акті викладено фактичні обставини кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію діянь з посиланням на закон і статтю (частину статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення, зазначено відповідні елементи складу злочину, розкрито об`єктивну та суб`єктивну сторони.

Незгода сторони захисту із кваліфікацією дій обвинувачених або посилання на відсутність складу кримінального правопорушення не є підставою для повернення обвинувального акту, але мають отримати відповідну реакцію суду під час судового розгляду справи. У випадку, якщо під час судового розгляду суд дійде висновків про відсутність складу чи події кримінального правопорушення в діях обвинувачених це є підставою для ухвалення виправдувального вироку, а не для закриття кримінального провадження.

Під час підготовчого судового засідання суд не може з`ясовувати обставини кримінального правопорушення, при тому, що вказані обставини мають бути досліджені під час судового слідства, з вивченням зібраних досудовим слідством доказів та в подальшому надання їм оцінки у нарадчій кімнаті у встановленому законом порядку.

Також, 28.05.2024 до суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про витребування доказів з військової частини НОМЕР_1 : інструкції з виконання польотів в районі аеродрому «Мелітополь» військової частини НОМЕР_1 ; схеми аеродрому « ІНФОРМАЦІЯ_4 » вказаної військової частини, із зазначенням меж прилеглої до нього при аеродромної території, яка перебуває в користуванні та обслуговується цією частиною, та іншу інформацію щодо експлуатації цієї території; схеми заходу на посадку «2х180» з посадковими курсами 227 та 47 градусів на аеродром « ІНФОРМАЦІЯ_4 »; схеми зон аеродромної та при аеродромної територій з посадковими курсами 227 та 47 градусів на аеродром « ІНФОРМАЦІЯ_4 »; обов`язки льотчика МіГ-29 при виконанні ним бойового польоту, у т.ч. виконанні бойового польоту в районі аеродрому «Мелітополь» в/частини НОМЕР_1 ; бойове розпорядження від 09.04.2020 року No 269т до No 644/ОКП/ООС чи витяг 3 нього, відповідно до якого льотчик ОСОБА_4 на аеродромі «Мелітополь» військової частини НОМЕР_1 виконував 10.04.2020 року бойове завдання здійснюючи бойовий політ; норми та положення Бойового Статуту Авіації Повітряних Сил Збройних Сил України чи витяги з них, які стосуються виконання ОСОБА_4 10.04.2020 року бойового завдання на аеродромі «Мелітополь» військової частини НОМЕР_1 ; норми та положення Курсу Бойової Підготовки Винищувальної Авіації від 2018 року чи витяги з них, які стосуються виконання ОСОБА_4 10.04.2020 року бойового завдання на аеродромі «Мелітополь» військової частини НОМЕР_1 ; накази призначення майора ОСОБА_4 на бойове чергування 10.04.2020 року; установчі накази військової частини НОМЕР_1 по бойовому чергуванню чи витяги з них, які стосувалися виконання польоту ОСОБА_4 10.04.2024 року в районі аеродрому. Зазначає, що під час підготовки висновків комісійна судова військова експертиза від 23.07.2021 року №11750/16359/16360 ці документів не витребувала та не дослідила, а прийняла рішення лише на підставі документів у кримінальному провадженні, які були надані слідчим ДБР.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 підтримав своє клопотання з підстав викладених в ньому.

Прокурор в підготовчому засіданні заперечував проти задоволення вказаного клопотання, оскільки письмові докази будуть досліджуватись на іншій стадії.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника.

Обвинувачені ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , їх захисники адвокати ОСОБА_7 , ОСОБА_9 проти задоволення клопотання заперечували, вважають, що витребування доказів можливо зробити після дослідження тих письмових матеріалів, які будуть надані прокурором.

Суд, заслухавши учасників, прийшов до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до ст.. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду. З метою підготовки до судового розгляду суд: 1) визначає дату та місце проведення судового розгляду; 2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд; 3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді; 4) розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні.

Захисник ОСОБА_5 просить витребувати документи, які, на його думку, слід дослідити як докази, посилаючись на те, що під час досудового розслідування вони слідчим не надавались експерту. Проте, на стадії підготовчого засідання суд позбавлений можливості висловити свою думку щодо повноти судового розгляду та зробити висновки щодо недослідження чи дослідження таких документів під час досудового розслідування, оскільки на теперішній час в суд надійшли лише обвинувальний акт з додатками, з яких неможливо встановити перелік письмових доказів.

Слід врахувати положення ч.5 ст. 291 КПК за яким надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Сторона захисту не позбавлена можливості заявити клопотання про витребування доказів під час судового розгляду.

У суду відсутні будь-які дані про те, що зазначені документи потребують термінового витребування бо можуть бути втрачені з будь-яких підстав.

Крім того, як зазначив захисник ОСОБА_5 він самостійно звернувся 16.05.2024 року з аналогічним клопотанням до військової частини, але відповіді ще не отримав.

Отже, суд вважає, що клопотання про витребування документів є завчасним, тому задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 22, 23, 291, ст. 314 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про витребування доказів та повернення обвинувального акту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя ОСОБА_1