Справа № 362/1672/24
Провадження № 1-кс/362/189/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.04.2024 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області клопотання слідчого СВ ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області ст.лейтенанта поліції ОСОБА_7 , погоджене прокурором Васильківського відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час у кримінальному провадженні №0000389 від 06.10.2023 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Першотравневськ, Синельниківського району, Дніпропетровської області області, українки, громадянки України, освіта вища, неодруженої, тимчасово не працюючої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої, -

в с т а н о в и в:

До Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в період часу з 23 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв., строком на 60 днів до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивовано тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що 02.02.2022 р., більш точного часу не встановлено, ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді продавця-консультанта фізичної особи-підприємця ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_3 , магазин «Domino Men», де отримувала товар для подальшої реалізації покупцям, діючи з корисливим мотивом та з прямим умислом спрямованим на заволодіння чужим майном з метою особистого збагачення за рахунок майна потерпілого, шляхом зловживання довірою, використовуючи довірливі відносини потерпілого ОСОБА_8 , який надав для примірки та продажу наступний товар: новий джемпер марки «SVEVO», артикул 13005 SA16, вартістю 31125 грн. (тридцять одна тисяча сто двадцять п`ять гривень), новий джемпер марки «SVEVO», артикул 06191/0SA16, вартістю 40462,50 грн. (сорок тисяч чотириста шістдесят дві гривні 50 коп.), новий тройер марки «SVEVO», артикул 0670/8SA15, вартістю 45235 грн. (сорок п`ять тисяч двісті тридцять п`ять гривень), новий тройер марки «SVEVO», артикул 06185SA16, вартістю 41915 грн. (сорок одна тисяча дев`ятсот п`ятнадцять гривень), шляхом зловживання довірою заволоділа його товаром під приводом необхідності надання для примірки товару клієнту та подальшого продажу, не маючи на меті примірки та продажу товару, який в подальшому привласнила.

Продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном, з метою особистого збагачення за рахунок майна потерпілого, шляхом зловживання довірою, ОСОБА_4 , ввійшовши в довіру ОСОБА_8 , 19.02.2022 р. більш точного часу не встановлено, повідомила про необхідність отримання нового жилету пухового, марки «LORO PIANA», артикул FAL3491 W000 вартістю 227005,00 грн. під приводом необхідності надання для примірки товару клієнту та подальшого продажу, не маючи на меті примірки та продажу товару, який в подальшому привласнила.

Продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на заволодіння чужим майном з метою особистого збагачення за рахунок майна потерпілого, шляхом зловживання довірою, ОСОБА_4 , ввійшовши в довіру ОСОБА_8 , 20.02.2022 р. більш точного часу не встановлено, повідомила про необхідність отримання нового жилету пухового, марки «LORO PIANA», артикул FAL3491 МС31 вартістю 227005,00 грн. під приводом необхідності надання для примірки товару клієнту та подальшого продажу, не маючи на меті примірки та продажу товару, який в подальшому привласнила.

У подальшому ОСОБА_4 , заволодівши чужим майном, розпорядилася на власний розсуд, чим потерпілому ОСОБА_8 завдала матеріальну шкоду на суму 612747 грн. 50 коп. (шістсот дванадцять тисяч сімсот сорок сім грн. 50 коп.).

08.03.2024 р. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення:

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання довірою (шахрайство), вчиненому у великих розмірах (в редакції КК України від 05.01.2022 р.).

Виклад обставин, що дають підстави підозрювати особу у вчинені кримінального правопорушення:

Підозра ОСОБА_4 підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_8 від 05.10.2022 р., протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 09.02.2022 р., протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.02.2023 р., протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 14.02.2023 р., протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 14.02.2023 р., висновком судово-товарознавчого експерта № 25/62/23 від 06.06.2023 р., протоколом обшуку за участі ОСОБА_12 від 11.01.2024 р. та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності.

Посилання на один або кілька ризиків:

Перебуваючи на волі, підозрювана ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, крім того підозрювана може незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, до цього ж, підозрювана може вчиняти нові кримінальні правопорушення, тобто наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Виклад обставин, на підставі яких слідчий дійшов до висновку про наявність ризиків:

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомо підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контрактами.

Реальним є ризик того, що підозрювана переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання її винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, останній загрожує покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до п`яти років. Також підозрювана зареєстрований за межами Обухівського району, а саме в АДРЕСА_4 , що у своїй сукупності свідчить про те, що вона з метою уникнення покарання може безперешкодно покинути Обухівський район Київської області та Україну, що підтверджує існування реального ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, необхідно зазначити, що підозрювана може незаконно впливати на свідків, потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, оскільки кримінальне провадження перебуває на початковій стадії досудового розслідування, а тому, може виникнути необхідність в додатковому допиті потерпілого, додатковому допиті свідків. З метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинене діяння та зміни показів свідків, підозрювана ОСОБА_12 може здійснювати незаконний вплив на них. Окрім того, слід зазначити, що підозрюваній відомо місце роботи потерпілого та свідків.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, необхідно зазначити, що підозрювана може вчиняти нові кримінальні правопорушення, оскільки остання не має постійного місця роботи та офіційного джерела доходів, а отже задля власного збагачення може продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Обґрунтування неможливості запобігання ризику, застосуванням більш м`яких запобіжних заходів:

Більш м`які запобіжні заходи передбачені ст. 176 КПК України до підозрюваної не можуть бути застосовані, а саме: особисте зобов`язання в зв`язку зі скоєнням нею кримінального правопорушення проти власності, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від трьох до п`яти років, а також даний запобіжний захід не забезпечить запобіганню виникнення ризику, а саме незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні та вчиняти інші кримінальні правопорушення, особистої поруки в зв`язку з відсутністю у слідства будь-яких даних про осіб, які заслуговуючи на довіру у слідства, можуть надати письмове зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити її до органу досудового розслідування чи в суд на першу про те вимогу; застава в зв`язку із відсутністю даних про те, що у підозрюваної є кошти необхідні для внесення застави, відсутні джерела доходу та майно.

Отже, у даному випадку до підозрюваної ОСОБА_12 необхідно застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_12 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до п`яти років, підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчиняти нові кримінальні правопорушення, оскільки остання не має постійного місця роботи та офіційного джерела доходів тому задля задоволення своїх життєвих потреб може вчиняти інші кримінальні правопорушення, а також відсутня можливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, що підтверджується зібраними матеріалами кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити, вказав, що порушень правил підсудності не має.

Захисник підозрюваної ОСОБА_4 ОСОБА_6 в судовому засіданні вказав, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту подано з порушення правил територіальної підсудності, тому просив суд повернути його. Мотивувавши тим, що територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) територіального підрозділу Національної поліції України, який має статус юридичної особи або розташування його територіального (відокремленого) підрозділу (Обухівське РУП), який такого статусу не має, має здійснювати слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області, тобто за місцем розташування органу досудового розслідування Обухівського РУП. В разі розгляду клопотання по суті просив відмовити, оскільки прокурор не довів суду наявність обґрунтованості підозри та ризики, які вказані в клопотанні, є необґрунтованими.

Захисник підозрюваної ОСОБА_4 ОСОБА_5 в судовому засіданні вказала, що підозра необґрунтована, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не доведені, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити у повному обсязі.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала захисників.

Заслухавши прокурора, пояснення підозрюваної та її захисників, дослідивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя, ретельно перевіривши дотримання уповноваженими органами вимог статей 207-213 КПК України; відповідність поданого клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу вимогам ст. 184 КПК України, а також своєчасність надання підозрюваній та її захиснику копії клопотання та матеріалів, що були вручені підозрюваній та її захиснику 08.03.2024 р. о 12 год. 45 хв., приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що відділом поліції № 1 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000389 від 06.10.2022 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (а.с.5).

Слідчим СВ ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_7 08.03.2024 р. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (а.с.65-68).

Підозра ОСОБА_4 підтверджується протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_8 від 05.10.2022 р., протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 09.02.2022 р., протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 24.02.2023 р., протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 14.02.2023 р., протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 14.02.2023 р., висновком судово-товарознавчого експерта № 2562/23 від 06.06.2023 р., протоколом обшуку за участі ОСОБА_12 від 11.01.2024 р. та іншими матеріалами кримінального провадження в сукупності

Вирішуючи вищезазначене клопотання прокурора, слідчого, слідчий суддя виходить з положень ст. 2 КПК України, відповідно до якої завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься законність.

Згідно з ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

За ч. 1 ст. 177 КПК України, метою і підставою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Положенням ч. 2 ст. 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» запобіжні заходи, затримання у кримінальному провадженні застосовуються тільки з метою та за наявності підстав, визначених ст. 177 КПК. Слідчому судді, суду слід враховувати, що рішення про застосування одного із видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи підозрюваного, обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК конкретним підставам і меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу при розгляді відповідного клопотання, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону; - пам`ятати, що критерії для обрання того чи іншого запобіжного заходу передбачені у ч. 1 ст. 194 КПК, а тому слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу, якщо за результатами розгляду клопотання встановить:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні;

- перевіряти наявність підстав і мети застосування запобіжного заходу у кримінальному провадженні, встановлювати обґрунтованість таких підстав з огляду на фактичні дані, установлені конкретні обставини кримінального провадження;

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (Конвенція), а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ).

Єдиною метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та за наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України.

Його застосування без встановлення наявності підстав та ненадання матеріалів, що підтверджують ризики, передбачені ст. 177 КПК України є порушенням вимог п. 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт як вид запобіжного заходу може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, та полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період добина підставі ухвали слідчого судді, суду.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд має з`ясувати місце проживання підозрюваного.

Слідчому судді, суду при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід звертати увагу, що вжите законодавцем у ч. 5 ст. 181 КПК словосполучення "житло цієї особи" охоплює випадки, коли підозрюваний: 1) є власником (співвласником) такого житла; 2) зареєстрований у такому житлі; 3) постійно або тимчасово проживає у такому житлі без реєстрації тощо.

Правильною слід вважати практику тих слідчих суддів, які застосовують цей запобіжний захід у згаданих випадках, з`ясувавши при цьому думку власника житла та оцінивши усі обставини в сукупності, у тому числі: міцність соціальних зв`язків підозрюваного, в місці його постійного проживання; наявність у нього родини й утриманців (місце їх фактичного проживання); достатність застосування такого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у ст. 177 КПК, зокрема спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду тощо.

Вказана судова практика закріплена листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних у кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України».

Відповідно до ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При цьому, слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Слідчий суддя, оцінивши в сукупності всі обставини, у тому числі відповідно до ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 ; її вік та стан здоров`я те що вона тяжких захворювань не має, міцність соціальних зв`язків, тобто, те, що вона має місце проживання, як внутрішньо переміщена особа, за адресою: АДРЕСА_2 , де характеризується позитивно, неодружена, тимчасово не працюючої, яка періодично здійснює догляд за матір`ю, якій 09.11.2023 р. була виконана операція - пункційна цементна вертебропластика, що зумовлює потребу вибувати до м. Дніпра та те, що вона раніше не судима; компрометуючих матеріалів на ОСОБА_4 . прокурор та слідчий не надали, а тому приходить до обґрунтованого висновку про недоведеність прокурором наявності обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.

Прокурором та слідчим, окрім того, не підтверджено ризиків передбачених п.1, п.3, п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування, оскільки з моменту порушення кримінального провадження та до і після пред`явлення підозри, підозрювана постійна з`являлася на виклику до слідчого, що також підтверджується матеріалами клопотання про обрання запобіжного заходу; можливість ОСОБА_4 впливати на потерпілого та свідків, спростовується тим, що птерпілий та свідки в даному кримінальному провадженні допитані, що підтверджується протоколами допиту свідків та потерпілого; щодо ризику вчинити інше кримінальне провадження, то слідчим також не доведено наявного ризику, оскільки ОСОБА_4 раніше не судима, до адміністративної відповідальності також не притягувалася, а тому відсутні підстави вважати, що відносно ОСОБА_4 дієвим буде запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з матеріалів справи не вбачається.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання

Таким чином, враховуючи, ступінь ризиків, які існують у кримінальному провадженні та недоведеність прокурором, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не здатний запобігти вказаним ризикам, слідчий суддя вважає за необхідне відмовити в застосуванні щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та застосувати щодо неї альтернативний запобіжний захід, а саме: особисте зобов`язання з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Такий запобіжний захід є співмірним з існуючим ризиком ч. 2 ст. 177 КПК України, а саме обґрунтованою підозрою, відповідає особі підозрюваного та тяжкості пред`явленої їй підозри, може забезпечити виконання підозрюваною процесуальних обов`язків.

Керуючись ч. 3 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, статтями 176, 177, 178, 181, 183, 184, 194, 206, 309 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Обрати щодо підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати до слідчого СВ відділу поліції №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області за викликом;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти прокурора, слідчого чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням особистого зобов`язання покласти на слідчого, а якщо справа перебуватиме у провадженні суду - на прокурора.

Роз`яснити підозрюваній наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Строк дії ухвали складає два місяці з дня її проголошення.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня її ухвалення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1