Справа № 175/4195/24
Провадження № 1-кс/175/1176/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" березня 2024 р. смт. Слобожанське

Слідчий суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Краматорськ, Донецької області, громадянина України, з середньою-спеціальною освітою, неодруженого, офіційно непрацюючого, раніше судимого: 21.02.2023 року Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська за ч. 1 ст. 309 КК України до 1 року обмеження волі, на підставі ст. ст. 75, 76 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням на 1 рік; 30.06.2023 року Індустріальним районним судом м. Дніпропетровська за ч. 2 ст. 309 КК України до позбавлення волі строком на 1 рік 4 місяці на підставі ст. 71 ч. 1, 72 ч. 1 КК України остаточно призначено покарання строком на 1 рік 5 місяців позбавлення волі; 30.11.2023 року до Дніпровського районного суду Дніпропетровської області спрямовано обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0001333 від 18.09.2023 року за ч. 2 ст. 309 КК України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування поданого клопотання вказано, що в провадженні СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до ЄРДР за №0000299 від 01.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 14.02.2024 року приблизно о 14 годині 30 хвилин ОСОБА_5 , будучи особою засудженою протягом року за ст. 309 КК України, знаходився біля посадки, що розташована біля будинку АДРЕСА_2 , де побачив згорток обмотаний чорною ізолюючою стрічко. Взявши вказаний згорток ОСОБА_5 , будучи особою, яка протягом тривалого часу вживає психотропні речовини, зрозумів, що вказана речовина є психотропною речовиною- PVP. В цей момент у ОСОБА_5 виник умисел, спрямований на придбання та зберігання психотропної речовини для особистого вживання без мети збуту. Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_5 поклав згорток обмотаний чорною ізолюючою стрічко до правої внутрішньої кишені куртки, тим самим незаконно, умисно придбав та почав зберігати при собі психотропну речовину PVP для особистого вживання без мети збуту. Цього ж дня, на підставі ст. 32 Закону України «Про Національну поліцію» був зупинений працівниками поліції за адресою АДРЕСА_3 , для перевірки документів, під час якої ОСОБА_5 , повідомив, що у правій внутрішній кишені його куртки зберігається психотропна речовина, яку останній незаконного придбав та зберігав. 14.02.2024 року у період з 16 годин 00 хвилин по 16 годин 10 хвилин, за адресою : АДРЕСА_3 під час огляду місця події працівниками поліції виявлено та вилучено кристалічну речовину масою 4,7683 г яка містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено - PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он). Маса PVP (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он) становить 3,9496 г що є великим розміром, яку ОСОБА_5 , умисно, незаконно придбав та зберігав для особистого вживання без мети збуту. Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними протиправними діями скоїв незаконне придбання та зберігання психотропної речовини у великому розмірі без мети збуту, будучи особою засудженою протягом року за ст. 309 КК України, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 309 КК України. 21.03.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України. Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події, допитом свідка ОСОБА_7 , допитом свідка ОСОБА_8 , допитом свідка ОСОБА_9 , висновком судової експертизи № СЕ-19/105-24/1193-НЗПРАП від 11.03.2024, слідчим експериментом за участю ОСОБА_5 , вилученими речовими доказами. Таким чином, для досягнення мети і завдань кримінального провадження, на даний час у сторони обвинувачення виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного. Така потреба обумовлена тим, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти ризикам, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримала клопотання та просила його задовольнити, наголошуючи на наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник заперечувала проти задоволення клопотання, просила обрати цілодобовий домашній арешт.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора, захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали, додані до клопотання, доходить висновку про часткове задоволення клопотання з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до ЄРДР за №0000299 від 01.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

21.03.2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

Відповідно до ст. ст. 3, 28, 29, 68 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України - тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 , у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколами огляду місця події, допитом свідка ОСОБА_7 , допитом свідка ОСОБА_8 , допитом свідка ОСОБА_9 , висновком судової експертизи № СЕ-19/105-24/1193-НЗПРАП від 11.03.2024, слідчим експериментом за участю ОСОБА_5 , вилученими речовими доказами.

Крім того, слідчим суддею враховуються дані про особу ОСОБА_5 , а саме: з середньою-спеціальною освітою, неодруженого, офіційно непрацюючого, раніше неодноразово судимого за ст. 309 КК України.

З урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя погоджується з наявністю ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливістю переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення понесення покарання та можливістю вчинення інших кримінальних правопорушень.

Таким чином, саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_5 процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, має встановлюватися в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Враховуючи положення ст. 182 КПК України та практику Європейського суду з прав людини, слідчий суддя вважає, що достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного у даному кримінальному провадженні є застава у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 60 560 грн 00 коп.

Такий розмір застави, на думку слідчого судді є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного.

Відповідно до ст. 194 КПК України на підозрюваного ОСОБА_5 повинні бути покладені обов`язки, передбачені п.п. 2-4, 8 ч. 5 цієї статті. У разі невиконання цих обов`язків підозрюваним ОСОБА_5 , відносно нього можуть наступити наслідки, передбачені цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 181, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Краматорської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваногоОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, тобто до 24 травня 2024 року до 13 год 20 хв включно.

Ухвала втрачає силу 24 травня 2024 року о 13 год 20 хв, якщо строк тримання під вартою не буде продовжено.

Одночасно обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ним обов`язків, визначених КПК України.

Розмір застави визначити у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят гривень), яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про обрання запобіжного заходу протягом її дії.

Покласти на підозрюваного у разі внесення застави, наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду;

- не відлучатися з населеного пункту у якому проживає, без письмового дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця перебування;

- утримуватись від спілкування зі свідками по даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяця з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій підозрюваний тримається під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1