27.05.2024 Справа № 756/1947/20
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 756/1947/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.05.2024 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника заставодавця ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про повернення застави,

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах заставодавця ОСОБА_3 , звернулась до Оболонського районного суду з клопотанням про повернення застави в розмірі 115 260,00 гривень, внесеної останнім на виконання ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18.10.2019 №761/41035/19 за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обгрунтовуючи вимоги клопотання, адвокат посилається на те, що 26.03.2021 ухвалою Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_5 звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України на підставі ч. 4 ст. 309 КК України, кримінальне провадження стосовно неї закрито. Однак, постановляючи вищевказану ухвалу, судом не було вирішено питання щодо застосованих стосовно останньої заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу.

З огляду на те, що ухвала Оболонського районного суду міста Києва від 26.03.2021 набрала законної сили, запобіжний захід принипив свою дію, представник заставодавця просить повернути заставу, внесену ОСОБА_3 за ОСОБА_5 .

Учасники судового провадження (представник заставодавця та прокурор), будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення судового розгляду, в судове засідання не з`явилися.

До суду надійшла заява представника заставодавця ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , де остання просить проводити судовий розгляд за її відсутності, клопотання підтримує, просить задовольнити.

Крім того, прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 також подав до суду заяву, у якій просить розглядати клопотання за його відсутності, при вирішення клопотання поклався на розсуд суду.

З огляду на викладене, а також на положення ч. 5 ст. 539 КПК України суд прийняв рішення про розгляд подання за відсутності осіб, які не з`явились.

Дослідивши клопотання та долучені на його обгрунтування документи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 18.10.2019 №761/41035/19 стосовно ОСОБА_5 в рамках кримінального провадження №0007188 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 115 260 грн.

21.10.2019 ОСОБА_3 , на виконання вищевказаної ухвали слідчого судді 18.10.2019 №761/41035/19, було внесено заставу за ОСОБА_5 в розмірі 115 260,00 гривень, що підтверджується квитанцією №0.0..1 від 21.10.2019 о 13:51, банк платника: Приватбанк; банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ; отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві; код отримувача: 26268059), після чого ОСОБА_5 вважалася такою, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Постановою прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_7 від 10.01.2020 матеріали досудового розслідування стосовно ОСОБА_5 виділено з матеріалів кримінального провадження №0007188 в окреме кримінальне провадження, відомості про яке було внесено до ЄРДР за №000295 від 11.01.2020 за ч. 2 ст. 307 КК України.

В рамках кримінального провадження № 0000295 від 11.01.2020 постановою слідчого СВ ВП №2 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 05.02.2020 дії ОСОБА_5 перекваліфіковано з ч. 2 ст. 307 КК України на ч. 1 ст. 309 КК України.

26.03.2021 ухвалою Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_5 звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України на підставі ч. 4 ст. 309 КК України, кримінальне провадження стосовно неї закрито, вирішено долю речових доказів та процесуальних витрат на залучення експерта у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом (ч. 1 ст. 286 цього Кодексу).

Суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність (ч. 3 ст. 288 КПК України).

Відповідно до ч. 4 ст. 132 КПК України ухвала слідчого судді про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію, серед іншого, після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 11 ст. 182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Частиною 5 ст. 534 КПК України встановлено, що процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у кримінальному провадженні, вирішує суддя суду першої інстанції одноособово, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Постановляючи ухвалу про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України на підставі ч. 4 ст. 309 КК України та закриття кримінального провадження стосовно неї, судом не було вирішено питання щодо застосованих стосовно останньої заходів забезпечення у виді запобіжного заходу.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.06.2022 у справі №2-591/11 (провадження № 14-31цс21) нагадує, що інститут аналогії закону і аналогії права первісно був доктринально обґрунтований і застосовувався судами задовго до часткового відображення цього інституту в законодавстві.

Необхідність інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права) випливає з того, що закон призначений для його застосування в невизначеному майбутньому, але законодавець, встановлюючи регулювання, не може охопити всі життєві ситуації, які можуть виникнути. Крім того, життя перебуває у постійному русі, змінюється і розвивається, внаслідок чого виникають нові життєві ситуації, які законодавець не міг передбачити під час ухвалення закону.

Суд застосовує аналогію закону і аналогію права тоді, коли на переконання суду певні відносини мають бути врегульовані, але законодавство такого регулювання не містить, внаслідок чого наявна прогалина в законодавчому регулюванні.

Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права.

Саме застосування аналогії у процесуальному праві в певних випадках дає змогу ухвалити справедливе рішення.

Оскільки, відповідно до частини шостої статті 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27.11.2019 у справі№629/847/15-к (провадження №13-70кс19) вважає можливим застосування аналогії у кримінальному провадженні.

КПК України не містить переліку питань, які підлягають вирішенню судом на стадії виконанням судових рішень у кримінальному провадженні, як і не містить переліку питань, що підлягають вирішенню судом в ухвалі про закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом, у зв`язку із звільненням від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Разом із цим, відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 368 КПК України ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити такі питання як вчинити із заходами забезпечення кримінального провадження. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 374 КПК України у резолютивній частині вироку зазначаються, серед іншого, рішення щодо заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі рішення про запобіжний захід до набрання вироком законної сили.

Відповідно до вимог п. 14 ч. 1 ст. 537 КПК під час виконання вироків суд, визначений частиною другою ст. 539 КПК України, має право вирішувати інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Порядком внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави, як запобіжного заходу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2012 №15, передбачений і порядок їх повернення, зокрема: кошти, внесені як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України. Застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку. Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до територіального управління ДСА або апеляційного суду, Вищого антикорупційного суду, Верховного Суду, якому відкрито депозитний рахунок, на який було внесено заставу, зокрема, засвідчена судом копія ухвали слідчого судді, суду, вироку суду, в якому міститься рішення про повернення застави (пункти 7-8 )

Оскільки на даний час ухвала стосовно ОСОБА_5 набрала законної сили, а застава внесена за ОСОБА_5 не була звернена в дохід держави та припинила свою дію після набрання ухвалою законної сили, суд вважає на необхідне клопотання представника заставодавця ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 задовольнити.

Керуючись статтями 132, 182, 369, 374, 534, 537, 539 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника заставодавця ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 , - задовольнити.

Повернути ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) заставу в розмірі 115 260,00 (сто п`ятнадять тисяч двісті шістдесят) гривень, внесену на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в м. Києві (отримувач: ТУДСАУ в м. Києві; ; МФО 820172; Банк: Державна казначейська служба України м. Києва; кредит рахунку: 2089; код отримувача: 26268059; призначення платежу: застава за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно ухвали по справі ь 761/41035/19, КПь 0007188), які зарахувати на рахунок:

Отримувач ОСОБА_3

IBAN НОМЕР_2

РНОКПП/ЄДРПОУ НОМЕР_1

Призначення платежу Поповнення рахунку, ОСОБА_3

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1