У Х В А Л А

Іменем України

17 жовтня 2023 року Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючого - судді ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження №0001553 від 29 червня 2022року у межах розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадження судді Деснянського районного суду м. Києва надійшла заява захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження №0001553 від 29 червня 2022 року у межах розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України

Заява обґрунтовується тим, що слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 вже приймав участь у даному кримінальному провадженні та надавав дозволи на проведення певних слідчих дій, а відтак існує обґрунтований сумнів, щодо об`єктивності слідчого судді, оскільки останнім вже надавалась оцінка матеріалам досудового розслідування.

Прокурор просив відмовити у задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_5 , оскільки вона в повній мірі являється необґрунтованою.

Заслухавши думку прокурора, перевіривши матеріали провадження за заявою захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_7 , суд приходить до наступних висновків.

Так, ст. 75 КПК України встановлений перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні, а саме: слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п. 1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Такі обставини при розгляді заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_5 не встановлені, захисником не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості слідчого судді та у неможливості ухвалення слідчим суддею об`єктивного рішення у справі, викладені в заяві підстави щодо відводу не передбачені ст. 75 КПК України, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість слідчого судді.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для відводу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 ..

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 про відвід судді Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_5 - відмовити

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1