Справа № 352/2429/23
Провадження № 1-кп/352/286/23
У Х В А Л А

про продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту

05 грудня 2023 р. м. Івано-Франківськ

Тисменицький районний суд Івано-Франківської області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000286 від 23.08.2023 р., по обвинуваченню:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, зареєстрованого та проживаючого в АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, одруженого, на утриманні 3 малолітніх дітей, з базовою середньою освітою, раніше судимого 24.04.2023 вироком Тисменицького районного суду за ч. 4 ст. 185 КК України до покарання у вигляді 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України звільненого від відбування покарання з іспитовим терміном на 2 роки.

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.ч. 1, 3 ст. 357 Кримінального кодексу України (далі КК України), -

ВСТАНОВИВ:

12.10.2023 року до Тисменицького районного суду Івано-Франківської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000286 від 23.08.2023 р., щодо ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч.ч. 1, 3 ст. 357 КК України.

Ухвалою від 11.10.2023 призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 16.10.2023 кримінальне провадження призначено до судового розгляду та застосовано до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Прокурор у судовому засіданні просив задовольнити клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний період доби, а саме з 22 год до 06 год, оскільки існують ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховування від суду, незаконного впливу на потерпілу, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Обвинувачений та його захисник не заперечували щодо задоволення клопотання.

Потерпіла в судове засідання не з`явилась, подала суду клопотання про розгляд кримінального провадження без її участі.

Вислухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підставою застосування запобіжного заходу, відповідно до ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні; оцінити дані, що характеризують особи обвинувачених та визначені у п. 1- п. 12 ч. 1 ст. 178 КПК України.

У вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_5 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 4 ст. 185, ч. ч. 1, 3 ст. 357 КК України.

Під обґрунтованою підозрою на стадії судового розгляду суд розуміє існування фактів та інформації, які здатні переконати неупередженого спостерігача в тому, що певна особа (група осіб) могла вчинити злочин, у такому випадку наявні докази об`єктивно пов`язують цю особу (групу осіб) із певним злочином. При цьому, критерій обґрунтованості підозри зовсім не вимагає того, щоб ці докази були достатніми для того, щоб визнати особу винуватою та забезпечити її засудження, але мають бути достатніми (вагомими) для того, щоб виправдати подальше існування заходів забезпечення судового розгляду. Такий стандарт доказування є найнижчим і не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою злочину.

Як вбачається з розділах І, ІІ реєстру матеріалів досудового розслідування 0000286, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 на стадії судового розгляду у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень ґрунтується на: протоколі - заяві потерпілої ОСОБА_6 від 23.08.2023; протоколі огляду місця події по АДРЕСА_2 від 23.08.2023; протоколі допиту потерпілої ОСОБА_6 від 23.08.2023; протоколі огляду речового доказу від 18.09.2023; речовими доказами у відповідності до постанови про визнання речовим доказом від 23.08.2023; товарознавчими експертизами, проведеними на підставі постанови про їх призначення від 23.08.2023.

Перелік вище зазначених матеріалів, а також виклад фактичних обставин кримінальних правопорушень, зазначений в обвинувальному акті, на даний момент, у своїй сукупності є вагомим та здатен переконати неупередженого спостерігача у тому, що обвинувачений міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 185, ч. ч. 1, 3 ст. 357 КК України. При цьому, суд не вдається у тонкощі кримінально-правової кваліфікації та вирішення питання доведеності їх вини, оскільки дослідження зібраних стороною доказів, здійснюватиметься під час судового розгляду - у судовому засіданні, а їх оцінка - в нарадчій кімнаті.

Стосовно обґрунтованості ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, то слід зазначити наступне.

Суд вважає обґрунтований прокурором ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, так як зважаючи на строк покарання за злочин, передбачений ч.4 ст.185 КК України, який передбачає відповідальність до 8 років позбавлення волі, даний ризик, не зважаючи на відсутність у сторони обвинувачення будь-яких фактичних доказів на його підтвердження, є цілком реальним.

Суд вважає, що стороною обвинувачення обґрунтовано ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обвинувачуються в тому числі у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. ч. 1, 3 ст. 357 КК України, зважаючи на характер дій у вчиненні яких обвинувачується вищевказана особа, та те, що судовий розгляд кримінального провадження не завершений, а відтак зазначений ризик стає досить реальним.

Стосовно обґрунтованості ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо обвинуваченого, то враховуючи, що останній є раніше судимий, джерела доходів обвинуваченого не відомі, суд вважає наявним ризик повторного вчинення злочину.

Вирішуючи питання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді домашнього арешту, судом враховуються дані про особу обвинуваченого, а саме, що ОСОБА_5 , одружений, на утриманні 3 малолітніх дітей, офіційно не працює, раніше судимий, має постійне місце проживання в Україні.

Положеннями ст.181 КПК України передбачено, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України суддя зобов`язує обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду чи іншого органу державної влади, а також виконувати один або і кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

Прокурором доведено необхідність покладення на обвинуваченого обов`язків не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, повідомляти суд про зміну місця свого проживання та утриматися від спілкування з потерпілою, який суд вважає пропорційним, помірним, та таким, що не становить надмірний тягар для обвинуваченого.

Вислухавши прокурора, обвинуваченого та його захисника, за наведених обставин, суд дійшов висновку, що запобігання будь-яких ризиків можливе при продовженні запобіжного заходу у виді домашнього арешту у нічний період доби, з покладенням обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України терміном на 2 місяці, оскільки такий запобіжний захід дасть змогу уникнути встановленим судом ризикам та забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених процесуальних обов`язків.

Будь-яких інших обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи обвинуваченого судом, на даному етапі, не встановлено та сторонами не доведено.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання наявним ризикам.

Із зазначених підстав клопотання прокурора щодо підлягає до задоволення.

Керуючись статтями 177, 178 Кримінального процесуального кодексу України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді домашнього арешту до ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у період з 22:00 год до 06:00 год наступного дня без застосування електронних засобів контролю, за адресою: АДРЕСА_1 , до 05 лютого 2024 року.

Зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, та у відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на нього наступні обов`язки:

не відлучатися з м. Тисмениця Івано-Франківської області без дозволу прокурора або суду;

повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання;

утриматися від спілкування з потерпілою у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання обвинуваченого та зобов`язати останніх негайно поставити їх на облік і повідомити про це суд.

Ухвала суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Тисменицького районного суду

Івано-Франківської області ОСОБА_1