Справа № 646/1165/24
№ провадження 1-кс/646/344/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.02.2024 м.Харків

02 лютого 2024 року слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000005 від 03.01.2024, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

в с т а н о в и в :

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області ОСОБА_3 , про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000005 від 03.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання зазначається, що сектором дізнання ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000005 від 03.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, за фактом того, що 02.01.2024 до чергової частини ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що приблизно у вересні місяці 2023 року малознайомий йому ОСОБА_5 шахрайським шляхом заволодів належним потерпілому телевізором ТМ "DAEYOUNG", чим спричинив ОСОБА_4 майнової шкоди на суму 950 гривень.

27.01.2024 року у період часу з 17 год. 00 хв. по 17 год. 10 хв. старшим дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 проведено огляд на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого громадянин ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно, за власним бажанням, видав дізнавачу для вилучення телевізор ТМ «DAEYOUNG», моделі «DCT-1460S», Ser.No.: 486028457, чорного кольору, який опечатано биркою, скріпленою підписами всіх учасників слідчої дії.

Постановою старшого дізнавача СД ВП № 1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області від 27.01.2024 вказане майно визнано речовим доказом.

Крім того, досудовим розслідуванням встановлено, що власником вилученого майна є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , к.н.т.: НОМЕР_1 .

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 40-1 КПК України при огляді дізнавач має право вилучати речі та документи, які мають значення для кримінального провадження.

Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України, а саме п. 1 та п. 3, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди та є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є підстави вважати, що вони відповідають критеріям ч. 1 ст. 167 КПК України - тимчасово вилученого майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно п. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення збереження речових доказів, які є знаряддям кримінального правопорушення, які визнано на даний час речовими доказами та які мають значення для кримінального провадження та з метою проведення огляду та призначення судових експертиз, висновки яких буде долучено до матеріалів кримінального провадження і в подальшому будуть використані як докази під час судового розгляду, виникла необхідність в накладені арешту на вказане майно.

У судове засідання прокурор не з`явився, звернувся із заявою, в якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про його місце та час повідомлявся своєчасно та належним чином.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено, що сектором дізнання ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000005 від 03.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, за фактом того, що 02.01.2024 до чергової частини ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що приблизно у вересні місяці 2023 року малознайомий йому ОСОБА_5 шахрайським шляхом заволодів належним потерпілому телевізором ТМ "DAEYOUNG", чим спричинив ОСОБА_4 майнової шкоди на суму 950 гривень.

27.01.2024 старшим дізнавачем СД ВП №1 ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 проведено огляд на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно, за власним бажанням, видав дізнавачу для вилучення телевізор ТМ «DAEYOUNG», моделі «DCT-1460S», Ser.No.: 486028457, чорного кольору, який опечатано биркою, скріпленою підписами всіх учасників слідчої дії.

Постановою старшого дізнавача СД ВП № 1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області від 27.01.2024 вказане майно визнано речовим доказом

Обставини, на які посилається сторона обвинувачення підтверджуються доданими до клопотаннями доказами: витягом з єдиного реєстру досудових розслідувань та копією матеріалів кримінального провадження.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

З приписів ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При цьому, стороною обвинувачення доведено, що є достатні підстави вважати, що відповідне тимчасово вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, має суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, є можливість використання вилученого майна як доказу у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, приходжу до висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 132, 167-174 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора - задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене 27.01.2024 року в ході огляду за адресою: м. Харків, вул. Редіна, буд. 73, а саме: телевізор ТМ «DAEYOUNG», моделі «DCT-1460S», Ser.No.: 486028457, чорного кольору, який опечатано биркою, скріпленою підписами всіх учасників слідчої дії, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування.

Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на слідчого/дізнавача.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1