ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/1541/23 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 621/4301/23 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 15.11.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000517 від 14.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 15.11.2023 задоволено клопотання слідчого та застосовано до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Харківський слідчий ізолятор» на строк 60 днів, а саме до 12.01.2024 року включно, відмовлено в задоволенні клопотання підозрюваної та її захисника про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Не погодившись з зазначеною ухвалою, захисник підозрюваної ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу, яка доповнена адвокатом ОСОБА_6 , в якій просить скасувати вказану ухвалу слідчого судді та застосувати до підозрюваної запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Обгрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, захисник вказує, що ризики, на які посилається слідчий у клопотанні, не доведені стороною обвинувачення та не підтверджені жодним доказом. Слідчий не обгрунтував свою версію подій. ОСОБА_7 категорично заперечує обставини, наведені слідчим, та надала послідовні свідчення щодо події, яка стала причиною загибелі її чоловіка. Під час їх спільного проживання відбувалися конфлікти, про які вони обидва повідомляли правоохоронні органи, але після того, як чоловік пішов добровольцем, відносини налагодилися і конфліктів не було. 14.11.2023 чоловік приїхав у відпустку, вони з ОСОБА_7 були в гостях, де вживали алкогольні напої, після чого повернулися додому. Захисник зазначає, що вночі між подружжям відбулася розмова, в цей час, під час прибирання посуду зі столу, в лівій руці ОСОБА_7 був ніж, ОСОБА_9 різко піднявся та всім тілом нахилився щось взяти, коли і сталося проникнення ножа в живіт. Жодних конфліктів в цей день між чоловіком та дружиною не було, як і агресивних дій з боку ОСОБА_7 . Захисник звертає увагу, що наміру на вбивство не було. Якби підозрювана мала такий умисел, то вона б тримала ніж в правій руці та наносила удар в життєво важливі органи. Натомість підозрювана тричі викликала швидку медичну допомогу. Під час транспортування ОСОБА_9 до лікарні допомагала надавати лікарям першу допомогу. Сторона захисту вважає правильною кваліфікацію дій підозрюваної за статтею 119 КК України. Щодо ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, то слідчим суддею не враховано активне сприяння підозрюваної у розкритті злочину, часткове визнання вини, свідків безпосереднього спричинення ножового поранення не було, крім того, свідки були допитані 14.11.2023. Обгрунтованих даних про перешкоджання підозрюваною кримінальному провадженню та вчинення нею іншого кримінального правопорушення, слідчим не наведено. Щодо кримінального провадження за частиною 1 статті 367 КК України, то ОСОБА_7 звернулася до суду із клопотання про закриття провадження у зв`язку із закінченням строків притягнення до відповідальності. Підозрювана має місце роботи, де позитивно характеризується, має стабільні соціальні зв`язки. Слідчим та прокурором не доведено неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів. Захисник ОСОБА_6 також звертає увагу, що ОСОБА_7 має місце роботи, брала участь в благодійній діяльності БО БФ «Нових змін», займалася волонтерською діяльністю. За час перебування в умовах слідчого ізолятора стан здоров`я ОСОБА_7 суттєво погіршився, захисник зазначає про наявність захворювань у підозрюваної.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення захисника, який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, перевіривши матеріали судового провадження, суд апеляційної інстанції приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, слідчий суддя, відповідно до статті 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен враховувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховуватися від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки

Як вбачається із матеріалів судового провадження, СВ ВП № 2 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за 0000517 від 14.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України.

14.11.2023 ОСОБА_7 було затримано в порядку статті 208 КПК України та 15.11.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК України.

Застосовуючи до підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, оцінюючи сукупність обставин, а саме: наданих органом досудового розслідування доказів на підтвердження наявності обґрунтованої підозри, достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення підозрюваною дій, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, дійшов мотивованого висновку про наявність підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, оскільки вони не забезпечать здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваної та виконання нею процесуальних обов`язків на даному етапі досудового розслідування.

Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками слідчого судді та вважає, що порядок розгляду слідчим суддею клопотання про застосування запобіжного заходу відповідає вимогам статей 193-194, 196 КПК України, пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та практиці Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Матеріали, надані слідчим в обґрунтування поданого клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, свідчать про наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України, які виключать на даний час можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Стороною захисту не заперечується той факт, що під час інкримінованих ОСОБА_7 подій в її руці був ніж, внаслідок чого потерпілий отримав тілесне ушкодження. Однак захисником заперечується кваліфікація дій підозрюваної, визначена органом досудового розслідування.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що згідно усталеної практики ЄСПЛ «обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими вона обґрунтовується, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Мета затримання полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання. «Для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1(c), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою.

Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання» (справа «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13 листопада 2007 року).

На думку колегії суддів, стороною обвинувачення на даному початковому етапі досудового розслідування надано достатньо даних, які вказують на наявність обгрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого їй злочину. При цьому, переглядаючи ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд апеляційної інстанції не надає оцінки доказам з точки зору їх допустимості та достатності для доведення винуватості особи, що здійснюється під час судового провадження в суді першої інстанції. Перевірка правильності кваліфікації дій підозрюваної, в тому числі і шляхом проведення додаткових експертиз щодо механізму отриманого потерпілим тілесного ушкодження, спричиненого ножем, є завданням подальшого досудового розслідування, яке покликане підтвердити чи спростувати підозру.

Доводи апеляційної скарги захисника щодо недоведеності органом досудового розслідування ризиків спростовуються матеріалами провадження, що свідчить про прийняття слідчим суддею обґрунтованого рішення, та з цього приводу апеляційний суд зазначає наступне.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення, колегія суддів враховує тяжкість інкримінованого злочину та можливе покарання, яке може загрожувати підозрюваній у випадку визнання її винуватою, наявність свідків у кримінальному провадженні, необхідність у проведенні додаткових слідчих дій, що на даному етапі провадження виключає можливість застосування до підозрюваної ОСОБА_7 більш м`якого запобіжного заходу, про що просить сторона захисту.

Суд апеляційної інстанції приходить до висновку про обгрунтованість клопотання слідчого та наявність заявлених ним ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, які об`єктивно вбачаються на початковому етапі досудового розслідування, однак можуть бути зменшені чи виключені в подальшому.

Колегія суддів приймає до уваги доводи сторони захисту щодо соціальних зв`язків підозрюваної, наявності в неї місця роботи та позитивної характеристики, враховує долучені захисником ОСОБА_6 матеріали, однак за встановлених обставин, наведене повністю не виключає можливості настання ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Крім того, суду апеляційної інстанції не надано належних медичних документів на підтвердження незадовільного стану здоров`я підозрюваної.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками слідчого судді щодо виду застосованого до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки саме такий запобіжний захід на початковій стадії досудового розслідування в повній мірі відповідає меті його застосування, якою є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків та запобігання спробам вчинити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.

Крім того, слідчим суддею на підставі пункту 1 частини 4 статті 183 КПК України обгрунтовано не визначено заставу як альтернативний запобіжний захід, з чим погоджується колегія суддів.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо відсутності підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді ухвалити законне та вмотивоване рішення, колегією суддів не встановлено, а наведені в апеляційній скарзі доводи захисника не є достатніми для її скасування та застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу.

Керуючись статтями 404, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваної ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Зміївського районного суду Харківської області від 15.11.2023 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: