Справа № 204/30/24
Провадження № 1-кп/204/647/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(резолютивна частина)

24 січня 2024 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника: ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні залу судових засідань кримінальне провадження № 0001341, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.12.2023 за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, з середньою технічною освітою, на працевлаштованого, не одруженого, постійного місця проживання не має, тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразового судимого, останній раз 28.01.2020 року Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська за ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 71 КК України до 4 років 1 місяця позбавлення волі. Звільнений 25.10.2023 по відбуттю строку покарання,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська здійснюється судовий розгляд вищевказаного кримінального провадження.

Прокурор подав до суду клопотання про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання прокурора обґрунтовано наявністю ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обумовлені тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні п`яти епізодів тяжких злочинів, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, звільнившись 25.10.2023 з місць позбавлення волі, вже 29.11.2023 знову вчинив аналогічний корисливий злочин проти власності. Враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_5 може переховуватися від суду. Також наявний ризик можливості незаконного впливати на потерпілих та свідків, які не допитані судом в судовому засіданні, з метою зміни ними своїх показів в суді для уникнення кримінальної відповідальності. Крім того наявний ризик продовження ОСОБА_5 своєї злочинної діяльності, оскільки останній на має постійного, офіційного джерела доходу, не бажає офіційно працевлаштовуватись, що свідчить про наявність ризику продовження вчинення корисливих злочинів проти власності з метою отримання доходу. Також та обставина, що ОСОБА_5 раніше 9 разів був засуджений, останній раз 28.01.2020 року вироком Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська за ч. 2 ст. 186 КК України, звільнившись 25.10.2023 по відбуттю строку покарання, на шлях виправлення не став, очевидно вказує на наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

В судовому засіданні прокурор вважав за необхідне, у зв`язку з неявкою потерпілих в судове засідання, які можливо мають бажання заявити цивільний позов, відкласти підготовче судове засідання.

Захисник обвинуваченого в судовому засіданні просив призначити обвинувальний акт до судового розгляду. Щодо клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою заперечував, зазначив, що обвинувачений не знайомий з потерпілими та свідками, отже ризик впливу обвинуваченого на потерпілих та свідків не існує. Захисник в судовому засіданні просив суд змінити обвинуваченому запобіжний захід на цілодобовий домашній арешт.

Обвинувачений в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Потерпілий ОСОБА_6 надав письмову заяву про розгляд кримінального провадження за його відсутності.

Потерпілі: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 в дане підготовче судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, заяв про відкладення розгляду справи не подавали, про причини неявки суду не повідомили.

Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши наявні матеріали кримінального провадження, суд доходить наступних висновків.

Обвинувальний акт складений відповідно до вимог КПК України, справа підсудна Красногвардійському районному суду м. Дніпропетровська, підстав щодо її закриття, зупинення розгляду чи направлення прокурору для проведення досудового провадження суд не вбачає. Під час порушення кримінального провадження і досудового слідства не було допущено порушень КПК України, без усунення яких справа не може бути призначена до судового розгляду.

Щодо тверджень прокурора про необхідність відкладення підготовчого судового засідання з підстав неявки потерпілих, які можливо мають бажання звернутися з цивільними позовами, суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням завдано шкоди майнової та/або моральної, має право до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого. Таким чином, потерпілі, які не з`явилися в дане підготовче судове засідання, не позбавлені законного права звернутися з цивільним позовом до обвинуваченого після призначення справи до судового розгляду до початку судового розгляду.

З урахуванням викладеного, з метою забезпечення оперативності судового розгляду, дотримуючись принципів верховенства права, законності, змагальності сторін, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт необхідно призначити до судового розгляду.

Враховуючи принцип гласності та відкритості кримінального судочинства, судове засідання слід проводити відкрито, обмеження щодо відкритості, передбачених ч. 2 ст. 27 КПК України відсутні.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження обвинуваченому строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Частинами 1, 2 ст. 177, ч. 1 ст. 178 КПК України визначено, що застосування запобіжного заходу здійснюється з метою, зокрема, забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків на підставі наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявності ризиків, для запобігання яких здійснюється запобіжний захід.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Наявність підстав для тримання обвинуваченого під вартою слід оцінювати в кожній справі з урахуванням її особливостей. Продовжуване тримання під вартою може бути виправданим заходом у тій чи іншій справі лише за наявності справжніх ознак того, що цього дійсно вимагає інтерес суспільства, який не зважаючи на існування презумпції невинуватості переважає правило про забезпечення права на свободу, закріплене в статті 5 Конвенції.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років. Отже, усвідомлюючи імовірність визнання вини за висунутим обвинуваченням та тиск тягаря можливого відбування покарання, є вагомою обставиною, що свідчить про наявність ризику переховування від суду та є підставою для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_5 має тимчасове місце проживання, зареєстрованого місця проживання не має, неодружений, проживав сам, не працює, будучи неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів, висновків для себе не зробив, та знову обвинувачується у вчиненні злочину проти власності.

Оскільки судове провадження у кримінальній справі ще не розпочато, перебуваючи на свободі та під загрозою можливого застосування тяжкого покарання, у разі визнання винуватим у вчиненні злочину, ОСОБА_5 може впливати на потерпілих та свідків, які не допитані в судовому засіданні. Посилання сторони захисту про неможливість впливу обвинуваченого на потерпілих та свідків, оскільки він з ними не знайомий, судом не приймається, у зв`язку з тим, що на стадії досудового розслідування обвинувачений був ознайомлений з матеріалами кримінального провадження, отже йому відомі відомості, у тому числі відомості щодо місця проживання потерпілих та свідків.

Враховуючи дані про особу обвинуваченого ОСОБА_5 , тяжкість покарання, що йому загрожує в разі визнання винним, ризик повторного вчинення кримінальних правопорушень, відсутність міцних соціальних зв`язків, місця реєстрації та постійного місця проживання, відсутність офіційного джерела доходу, суд дійшов висновку, що на даній стадії кримінального провадження ризики здійснення обвинуваченим дій, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та на які посилався прокурор в клопотанні про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зменшились та жодний з інших, більш м`яких запобіжних заходів, не здатний їм запобігти, відтак у задоволенні клопотання сторони захисту про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задоволенню не підлягає.

Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання покладених на обвинуваченого процесуальних обов`язків, попередження переховуванню від суду, ризику впливу на потерпілих та свідків, вчинення інших кримінальних правопорушень, суд на даній стадії судового провадження вважає за доцільне продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на строк 60 днів.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 194 КПК України на обвинуваченого повинні бути покладені обов`язки, передбачені п.п.1, 2, 3 ч. 5 цієї статті на строк не більше 2 (двох) місяців. У разі невиконання цих обов`язків обвинуваченим відносно нього можуть наступити наслідки, передбачені КПК України.

З огляду на викладене, враховуючи обставини кримінального правопорушення, майновий стан обвинуваченого, дані про його особу, ризики кримінального провадження, суд вважає за доцільне визначити розмір застави у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у розмірі 181680 гривень, саме такий розмір застави буде достатнім для забезпечення процесуальної поведінки обвинуваченого та у відповідності до ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені п. п. 1, 2, 3 ч. 5 цієї статті.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-179, 183, 193, 194, 197, 314-317, 315, 369- 372, 376, 392 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Призначити кримінальне провадження № 0001341, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.12.2023 за обвинуваченням: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська за адресою: м. Дніпро, пр. Пушкіна, 77б на 24.01.2024 о 15:20 год.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

До судового засідання викликати учасників кримінального провадження.

Згідно статті 317 КПК України, роз`яснити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання.

Клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 23 березня 2024 року включно.

Визначити стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в кримінальному провадженні у розмірі 60 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у розмірі 181680 грн.

У випадку внесення обвинуваченим ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначеної застави у розмірі 181680 гривень, вважати, що до нього обрано запобіжний захід у вигляді застави.

У випадку внесення застави зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 23.03.2024 виконувати наступні обов`язки: прибувати до прокурора або суду із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, застава звертається в дохід держави, а до нього для забезпечення виконання визначених законом обов`язків, може бути застосовано інший запобіжний захід.

У задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на цілодобовий домашній арешт відмовити.

Копію ухвали направити до Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань (№ 4)» для виконання та вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1