Справа № 204/913/20
Провадження №1-кп/204/130/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2023 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі колегії суддів:

головуючого: судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу судових засідань Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська кримінальне провадження № 0000836 внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 жовтня 2019 року за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_6 , захисника ОСОБА_7 , обвинуваченого ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И Л А:

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_6 заявила клопотання про виклик та допит свідка. В обґрунтування свого клопотання зазначила, що під час досудового розслідування слідчим допитувався свідок ОСОБА_8 , щодо якого під час досудового розслідування застосовувались заходи безпеки у порядку, передбаченому Законом України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві». На даний час, виникла необхідність допитати вищевказаного свідка під час судового розгляду кримінального провадження з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у спосіб, що унеможливлює ідентифікацію цього свідка, у тому числі із застосуванням акустичних перешкод з метою неможливості ідентифікації голосу вказаного свідка.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_7 вважав за можливим проведення допиту вказаного свідка із іншого залу судових засідань Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.

Колегія суддів, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали, дійшла наступного висновку.

Відповідно до вимог п. «а» ч. 1 ст. 2 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», право на забезпечення безпеки шляхом застосування заходів, має особа, яка заявила до правоохоронного органу про кримінальне правопорушення або в іншій формі брала участь чи сприяла виявленню, попередженню, припиненню або розкриттю кримінальних правопорушень.

Відповідно до пункту «г» статті 15 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві» нерозголошення відомостей про осіб, взятих під захист, може здійснюватися шляхом виклику до суду цієї особи виключно через орган, який здійснює заходи безпеки.

Згідно з ч. 9 ст. 352 КПК України у виняткових випадках для забезпечення безпеки свідка, який підлягає допиту, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторін кримінального провадження чи самого свідка постановляє вмотивовану ухвалу про проведення допиту свідка з використанням технічних засобів з іншого приміщення, у тому числі за межами приміщення суду, або в інший спосіб, що унеможливлює його ідентифікацію та забезпечує сторонам кримінального провадження можливість ставити запитання і слухати відповіді на них. У разі якщо існує загроза ідентифікації голосу свідка, допит може супроводжуватися створенням акустичних перешкод.

Перед постановленням відповідної ухвали суд зобов`язаний з`ясувати наявність заперечень сторін кримінального провадження проти проведення допиту свідка в умовах, що унеможливлюють його ідентифікацію, і в разі їх обґрунтованості відмовити у проведенні допиту свідка в порядку, визначеному цією частиною.

Згідно пункту «ж» ст. 7 Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві», заходами забезпечення безпеки є забезпечення конфіденційності відомостей про особу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі необхідності забезпечення безпеки осіб.

Як зазначила прокурор ОСОБА_6 , свідок ОСОБА_8 був допитаний слідчим під час досудового розслідування із застосуванням заходів безпеки у порядку, передбаченому Законом України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві».

Саме побоюваннями за безпеку здоров`я і життя свідка прокурор обґрунтовувала клопотання про допит свідка в режимі відеоконференції з використанням технічних засобів з іншого приміщення, що унеможливлюють його ідентифікацію, із створенням акустичних перешкод голосу.

З огляду на те, що свідок ОСОБА_8 , є особою, на яку поширюються вимоги Закону України «Про забезпечення безпеки осіб у кримінальному провадженні», його допит має проводитися у порядку вимог, що узгоджується з його процесуальним статусом.

Зважаючи на викладені обставини, оскільки свідок ОСОБА_8 є свідком у даному кримінальному провадженні і особою, до якої застосовано заходи безпеки, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

В силу вимог ч. 3 ст. 23 КПК України сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 336, 352, 369-372 КПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання прокурора задовольнити.

Проводити допит свідка ОСОБА_8 (анкетні дані змінені), в порядку ч. 9 ст. 352 КПК України здійснити в режимі відеоконференції з використання технічних засобів з іншого приміщення, у спосіб, що унеможливлює їх ідентифікацію, із створенням акустичних перешкод.

Копію ухвали направити прокурору ОСОБА_6 для здійснення виклику та забезпечення явки свідка в судове засідання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3