Справа № № 585/1696/18
Номер провадження 1-кп/585/20/23
У Х В А Л А

20 листопада 2023 року м.Ромни

Роменський міськрайонний суд Сумської області в складі головуючого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ромни клопотання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_5 у кримінальному провадженні за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч.2, ч.3 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про що надав письмове клопотання. В обґрунтування клопотання вказав, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кількох епізодів тяжкого злочину за викладених в обвинувальному акті обставин. Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених п.1 та п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України. В обґрунтування ризику визначеного п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України вказав, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину, покарання за яке визначено у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років. Усвідомлення обвинуваченим невідворотності покарання дає достатньо підстав вважати, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватися від суду щоб уникнути покарання. Крім того ОСОБА_5 у вказаному кримінальному провадженні тривалий час перебував у розшуку. В обґрунтування ризику передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК вказав, що ОСОБА_5 раніше судимий, в той час коли на розгляді суду перебувало кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 за ч. 2, 3 ст. 185 КК України, вчинив ряд умисних корисливих злочинів. Кім цього ОСОБА_5 не працює, тому не має офіційних доходів. Це свідчить що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти наявним ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 , заперечував проти застосування запобіжного заходу, вважав його необґрунтованим.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, суду повідомив що не отримував викликів до суду, був випадок коли приходив, але його не пустили бо не було паспорта. Також був у лікарні з переломом ноги.

Потерпілі до суду не прибули, їх неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.

Судовий розгляд у кримінальному провадженні наразі не закінчений і для його завершення необхідно допитати потерпілих та дослідити докази у кримінальному провадженні.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч.2, та ч.3 ст. 185 КК України, санкція ч.3 ст. 185 КК України відносить інкримінований злочин до тяжкого, а тому очікування можливого суворого вироку може мати значення. Крім цього ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). З огляду на наведене суд, вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховує тяжкість злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 у сукупності з іншими обставинами. При чому ризик ухилення обвинуваченого від суду в даному кримінальному провадженні достатньо підтверджений, оскільки обвинувачений неодноразово не прибував до суду, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду.

Оцінюючи можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, суд виходить з того, що ОСОБА_5 був засуджений вироком Роменського міськрайонного суду від 18 грудня 2017 року до покарання у виді штрафу, покарання не відбув, після цього 29 грудня 2020 року за ч.2 ст. 185, ч. 1 ст. 357 КК України до 1 року позбавлення волі. Останній вирок було внесено в період коли судом розглядалося дане кримінальне провадження.

На підставі вищевикладеного, а також враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність зазначених у клопотанні ризиків.

Також при вирішенні клопотання враховується, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 6 років, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

При застосуванні запобіжного заходу судом також враховується вік підозрюваного, сімейний стан, а саме відсутність доказів про наявність сталих соціальних зв`язків, які б обґрунтовано запобігали ризикам за ст. 177 КПК України, його стан здоров`я, який не має протипоказань для утримання під вартою і докази про це відсутні, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Отже при розгляді клопотання прокурор довів наявність вказаних в обґрунтування клопотання ризиків, передбачених п.1) та п. 5) ч. 1 ст. 177 КПК України, що підтверджено і матеріалами даного кримінального провадження.

При цьому суд не вбачає можливості застосувати більш м`який запобіжний захід оскільки ризики встановлені судом, є підтвердженими, у зв`язку з чим, більш м`який запобіжний захід дасть можливість ОСОБА_5 вчинити інше кримінальне правопорушення та переховуватися від суду.

В зв`язку з вказаним суд приходить до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, тому обвинуваченому необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У відповідності до п.3, п.4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Розмір застави має відповідати вимогам ч. 5 ст. 182 КПК України та бути достатнім для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

В зв`язку з вказаним, обвинуваченому слід визначити розмір застави тридцять прожиткових мінімумів на працездатну особу, в грошовому виразі 80520 гривень, що достатньою мірою буде гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, і такий розмір застави не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України.

Керуючись ст.ст. 194,196, 331 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід - тримання під вартою на шістдесят діб до 14 години 18 січня 2024 року.

Визначити ОСОБА_5 заставу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатної особи, що становить 80520 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок: одержувач ТУДСА України в Сумській області, код за , банк отримувача: ДКСУ м. Київ, МФО: 820172, розрахунковий рахунок: 8869.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до суду за першою вимогою; не відлучатися з місця проживання без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави з дня її внесення.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому що у разі не виконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини неявки або якщо порушить покладені на нього обов`язки, застава звертається в дохід держави до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Роменський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 7 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ РОМЕНСЬКОГО МІСЬКРАЙОННОГО СУДУ ОСОБА_1