Справа № 645/197/24
Провадження № 1-кс/645/118/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні за 0000020 від 12.01.2024 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,-

в с т а н о в и в:

15.01.2024 року до суду надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000020 від 12.01.2024 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СД ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000020 розпочате 12.01.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України, за фактом того, що 12.01.2024 року до ВП №2 ХРУП№2 ГУНП вХарківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що за адресою: м. Харків, пр-т Героїв Харкова, поблизу буд. 138-Д, екіпажем патрульної поліції м. Харкова 4201 виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі речовину ззовні схожу на наркотичну.Даний факт зареєстровано в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за № 508 від 12.01.2024 року. 12.01.2024 року в період часу з 14:07 год. по 14:14 год. за адресою: м. Харків, пр-т Героїв Харкова, поблизу буд. 138-Д, дізнавачем СД ВП№2 ХРУП№2 ГУНП в Харкіській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 був проведений огляд місця події під час якого було виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно надав працівникам поліції шприц з речовиною бурого кольору всередині зі зламаною голкою, з закритим ковпачком, який він тримав у своїх руках. Вказаний шприц з речовиною бурого кольору всередині зі зламаною голкою, з закритим ковпачком було вилучено та поміщено до сейф пакету WAR 0068376 та опечатано.12.01.2024 року року дізнавачем СД ВП№2 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 була винесена постанова про визнання речовим доказом вилученого в ході огляду місця події від 12.01.2024 року шприца з речовиною бурого кольору всередині зі зламаною голкою, з закритим ковпачком.

Необхідність накладення арешту обумовлена тим, що вказаний предмет має доказове значення за даним кримінальним провадженням, зможе сприяти розкриттю даного кримінального правопорушення, притягненню винних осіб до кримінальної відповідальності, має значення для встановлення істини під час досудового розслідування. Окрім того, на даному предметі могли зберегтися сліди вчинення кримінального правопорушення, вказаний предмет буде направлений для проведення відповідних експертиз, що має важливе значення для проведення досудового розслідування.

Прокурор та слідча у судове засідання не з`явилися, через канцелярію суду подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, клопотання підтримали у повному обсязі та просить його задовольнити.

Підстав для визнання явки прокурора та слідчого обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

15.01.2024 року (понеділок) до Фрунзенського районного суду м.Харкова надійшло клопотання прокурора про накладення арешту на майно, тимчасово вилученого 12.01.2024 року (п`ятниця), тобто наступного робочого дня після вилучення майна. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СД ВП № 2 ХРУП № 2 знаходяться матеріали кримінального провадження щодо кримінального правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.01.2024 року за № 0000020 за ознаками ч. 1 ст. 309 КК України. Короткий виклад обставин кримінального правопорушення: 12.01.2024 року до ВП №2 ХРУП№2 ГУНП вХарківській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, поблизу буд. 31/3, старшим ДОП ВП№2 ХРУП№2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_7 виявлено ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мав при собі речовину ззовні схожу на наркотичну (ІПНП 519).

Огляд місця події проведено у період часу з 14.07 год. по 14.14 год. 12.01.2024 року.За результатами огляду місця події за адресою: м.Харків, пр-т Героїв Харкова, поблизу буд. 138-Д, у ОСОБА_4 було виявлено та вилученошприц з речовиною бурого кольору всередині зі зламаною голкою та з закритим ковпачком, який було поміщено до сейф пакету WAR 0068376 та опечатано.

Постановою дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 12.01.2024 року вищевказаний предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000020 від 12.01.2024 року.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, прокурором доведено, що вказаний у клопотанні предмет, виявлений та вилучений у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час огляду місця події 12.01.2024 року, має значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на шприц з речовиною бурого кольору всередині зі зламаною голкою та з закритим ковпачком, виявлений та вилучений 12.01.2024 року за адресою: м. Харків, пр-т Героїв Харкова, поблизу буд. 138-Д, у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який було поміщений до сейф-пакету WAR 0068376 та опечатано.

Визначити місце зберігання майна, на яке накладено арешт даною ухвалою, по кримінальному провадженню №0000020 від 12.01.2024 року, у камері схову речових доказів ВП №2 ХРУП №2 ГУНП України в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1