Провадження № 1-кп/638/1756/23
УХВАЛА

Іменем України

12 жовтня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

за участі секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши в підготовчому судовому засіданні у м. Харкові, матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001703 від 21.08.2023 , відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення- злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду міста Харкова знаходиться кримінальне провадження за обвинувальним актом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001703 від 21.08.2023 , відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор висловив думку щодо призначення справи відносно ОСОБА_5 до судового розгляду, оскільки обвинувальний акт складено відповідно до норм КПК України, підстави для прийняття рішень, передбачених ч.3 п.п. 1-4 ст.314 КПК України, відсутні.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник проти призначення справи до судового розгляду не заперечували.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження, у відповідності до положень ст. 314 КПК України, яка регламентує порядок та межі підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування, приходить до наступного висновку.

Кримінальне провадження підсудне Дзержинському районному суду м. Харкова, обвинувальний акт складено у відповідності до положень КПК України, підстав для закриття кримінального провадження судом під час підготовчого судового засідання не встановлено, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_5 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Враховуючи викладене, коло осіб, які беруть участь у судовому розгляді є наступним: прокурор, обвинувачений, потерпілі, представник потерпілого.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

В обґрунтування клопотання прокурор посилався на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховуватися від суду, оскільки суворість покарання за кримінальне правопорушення, наслідки та ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку можуть бути визнаними як менш небезпечними ніж покарання і процедура виконання покарання; може незаконно впливати на свідків, оскільки ОСОБА_5 , розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, може самостійно або заручившись підтримкою інших осіб, своїх співслужбовців здійснити вплив на свідків, понятих, з метою уникнути покарання за вчинений злочин; може умисно вчинити самокалічення або симулювати хворобу, підробивши для цього відповідні документи або іншим обманом, щоб не перебувати в умовах ізоляції до завершення судового слідства; може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, через те, що ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, як військовослужбовець військової служби, може вчинити інший військовий злочин, а саме самовільне залишення військової частини або місця служби, що кваліфікується за ст. 407 КК України, або дезертирство за ст. 408 КК України, тим самим переховуватись та ухилятись від кримінальної відповідальності за фактом вчинення тяжкого злочину.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник проти продовження запобіжного заходу не заперечували, просили зменшити розмір застави з підстав того, що під час перебування під вартою обвинувачений не отримує матеріального забезпечення, дружина та діти перебувають за кордоном, батьків не має.

Суд, розглянувши клопотання прокурора, вислухавши думку прокурора, представника потерпілого, обвинуваченого та його захисника, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відносно обвинуваченого ОСОБА_5 в ході досудового розслідування 12.09.2023 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 31.10.2023, із можливістю внесення застави та покладення у цьому разі обов`язків, визначених відповідно до ухвали від 12.09.2023.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , суспільну небезпеку інкримінованого кримінально протиправних дій, обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного.

При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст.178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

При цьому, доцільність продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою судом виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, про що викладено правову позицію в рішенні ЄСПЛ «Летельє проти Франції оскільки у разі доведеності вини обвинуваченого передбачено можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі на тривалий строк, що може викликати загрозу втечі обвинуваченого.

Вирішуючи питання клопотання прокурора суд також виходить з того, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Вивченням особи обвинуваченого встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Ребедайлівка, Кам`янського району Черкаської області, громадянин України, з середньою освітою, військовослужбовець військової служби за мобілізацією на посаді стрільця помічника гранатометника 4 аеромобільного відділення 2 аеромобільного взводу 3 аеромобільної роти аеромобільного батальйону військової частини НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Відповідно до ч.7 ст.176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Судом при вирішенні питання щодо продовження строку запобіжного заходу відносно обвинуваченого, враховано тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання винним в вчиненні вказаного кримінального правопорушення, обставини, що характеризують обвинуваченого, та вважає, що ризики, які передбачені п.п. 1,3,4 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: можливість переховування від суду, можливість впливу на свідків, вчинення нового злочину, у даному випадку не зменшилися та продовжують існувати.

Щодо клопотання захисника про зменшення розміру застави суд зазначає наступне.

За змістом частини 4 статті 182 КПК України розмір застави має визначатися з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, та повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Таким чином, закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави.

Такими обставинами є всі обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого, інші дані про його особу, ризики, передбачені в ст.177 КПК, а критеріями те, що розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та, водночас, не буде завідомо непомірним для нього.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд враховує, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати за рішенням суду про звернення застави у дохід держави утримувала обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людини існування.

В рішенні від 20.11.2010 р. у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням сімейного та майнового становища обвинуваченого, зокрема рівня його матеріального забезпечення як військовослужбовця, що проходить службу в лавах Збройних Сил України, ту обставину, що під час перебування під вартою обвинувачений не отримує матеріального забезпечення, відсутність в Україні членів сімї, які можуть внести заставу, а також з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, в якому обвинувачується ОСОБА_5 , суд приходить до висновку про можливість зменшення застави, обраної відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 12.09.2023 року в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 80520 грн. (2684 грн. х 30), до 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 53680,00 грн.

Водночас застава в такому розмірі буде достатнім стримулючим засобом, щоб запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та у задоволенні клопотання обвинуваченого та захисника про зменшення розміру застави до мінімальної.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 314-316 КПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0001703 від 21.08.2023, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення- злочину, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 14 годину 00 хвилин 19 жовтня 2023 року.

Викликати у судове засідання учасників судового провадження.

Клопотання адвоката ОСОБА_4 діючого в інтересах ОСОБА_5 про зменшення розміру визначеної застави задовольнити.

Зменшити розмір застави, визначений ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 12.09.2023 року.

Визначити новий розмір застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 53680,00 грн., із збереженням покладених на ОСОБА_5 обов`язків відповідно до ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 12.09.2023 року.

Визначена сума застави може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Харківській області в будь-який момент протягом дії ухвали.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок, має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: прибувати суду за першою вимогою; не відлучатись з місця проходження військової служби, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця проходження служби; утримуватися від спілкування із свідками з приводу обставин вчинення інкримінованого йому злочину.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 8 грудня 2023 року, включно, із можливістю внесення застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53680 грн., та покладання на нього в такому разі визначених обов`язків.

Строк дії ухвали встановити до 8 грудня 2023 року включно.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 7 днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1