У Х В А Л А

Справа № 149/4189/23

Провадження №1-кс/149/971/23

28.12.2023 м. Хмільник

Хмільницький міськрайонний суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

прокурорів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

слідчого ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявлене у кримінальному провадженні № 0000416, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.07.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, відносно

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який не одружений, фізична особа - підприємець, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

27.12.2023 до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області надійшло вказане клопотання, яке мотивовано тим, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, які, відповідно до ст. 12 КК України, є тяжкими злочинами. В ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. За таких обставин слідчий, за погодженням із прокурором, просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Слідчий та прокурори у судовому засіданні зазначили про наявність підстав для задоволення клопотання.

Захисник та підозрюваний у судовому засіданні заперечили проти задоволення клопотання та просили обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту. Захисник звернув увагу суду на недоведеність підозри, а також ймовірного впливу підозрюваного на свідків, невідповідність клопотання вимогам ст. 184 КПК України, зокрема не зазначення про можливість визначення застави.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

21.07.2023 та 26.12.2023 до ЄРДР за № 0000416 внесено відомості за фактами вчинення діянь з ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 307 КК України.

27.12.2023 старшим слідчим СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 повідомлено ОСОБА_7 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, провадження № 0000416.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази доводять обставини, які свідчать про обґрунтовану підозру у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, що підтверджується: витягом з ЄРДР; протоколами оглядів та помітки грошових купюр від 20.09.2023, 26.12.2023; протоколами огляду покупця від 03.09.2023, 26.12.2023, висновком експерта від 04.09.2023, відповідно до якого надана на дослідження речовина рослинного походження, є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено - канабісом; протоколом проведення контролю за вчиненням злочину від 04.09.2023; протоколом за результатами проведення НСРД від 15.09.2023, якими підтверджено здійснення оперативної закупки 03.09.2023; випискою по рахунку ОСОБА_7 , де зафіксовано факт надходження 03.09.2023 грошових коштів у сумі 392 грн з терміналу, протоколом обшуку автомобіля від 26.12.2023 під час якого в автомобілі вилучено мобільний телефон, банківську картку з номером рахунку на який 03.09.2023 надійшли кошти в сумі 392 грн.; протоколом обшуку від 26.12.2023, за змістом котрого, за місцем проживання ОСОБА_7 , серед іншого було вилучено пристрій для подрібнення, а також речовину рослинного походження, яку, як пояснив у суді ОСОБА_7 , він подрібнював та вживав; іншими зібраними у справі доказами. Зазначені докази, у своїй сукупності дають підстави для висновку про обгрунтованість пред`явленої підозри.

Враховуючи принцип безпосередньості дослідження доказів, а також відсутність клопотань про допит свідка ОСОБА_8 у суді, слідчий суддя не приймає до уваги копію протоколу допиту даного свідка. Додані до протоколу допиту свідка ОСОБА_8 скріншоти переписки з продавцем та фото орієнтованого місця знаходження речовини суд також не приймає, оскільки такий огляд зафіксовано в позапроцесуальний спосіб, без складення відповідного протоколу.

Відповідно до протоколу затримання ОСОБА_7 затримано о 18 год. 30 хв. 26.12.2023 на підставі ст. 208 КПК України. Проте, слідчий суддя враховує пояснення підозрюваного ОСОБА_7 , його захисника ОСОБА_6 , про те, що фактично ОСОБА_7 був затриманий під час проведення обшуку автомобіля, тобто з 12:00 год. 26.12.2023, оскільки знаходився в супроводі працівників поліції, як під час обшуку автомобіля, так і за місцем проживання, і до моменту складення протоколу про затримання. Отже, моментом затримання є 12:00 год. 26.12.2023.

Існують ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказує у своєму клопотанні слідчий, що полягають у необхідності запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

При цьому, суд враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним вказаних кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, його вік, стан здоров`я, а також те, що він не одружений, ФОП, за місцем проживання характеризується позитивно, раніше не судимий.

За встановлених обставин застосування більш м`якого запобіжного заходу буде не достатнім для запобігання ризикам, визначеним у ст. 177 КПК України, а тому суд відхиляє доводи сторони захисту про можливість застосування домашнього арешту.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Бекчиєв проти Молдови» зазначає, що ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

ЄСПЛ в своєму рішенні "Летельє проти Франції" від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Крім того, судом врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги встановлені обставини, слідчий суддя доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання та обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Обгрунтованими є доводи сторони захисту про можливість у даному випадку визначення розміру застави.

Так, згідно з ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Вказаних у ч. 4 ст. 183 КПК України підстав для не визначення застави в даному провадженні не встановлено.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи викладене, майновий стан підозрюваного суд вважає, що підозрюваному необхідно визначити заставу в розмірі шістдесяти п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 65 х 2684 = 174460 гривень, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

На підставі вищевикладеного і керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 183, 184, 193, 194, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого СВ Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 12:00 год. 23.02.2024.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 12:00 год. 26.12.2023.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України визначити підозрюваному ОСОБА_7 заставу у розмірі шістдесяти п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 174460 гривень, з покладенням на підозрюваного в разі внесення застави обов`язків, передбачених п. 1, 2, 3, 4 ч. 5 ст. 194 КПК України.

У разі внесення застави зобов`язати підозрюваного ОСОБА_7 виконувати обов`язки, передбачені пунктами 1, 2, 3,4 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати за кожною вимогою до слідчого, який здійснює дане кримінальне провадження,прокурора та суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, який здійснює кримінальне провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 23.02.2024.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Ігор ОЛІЙНИК