Справа №766/8187/23
н/п 1-кс/766/2611/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.10.2023 року слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000305 від 09.10.2023, внесеного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

встановив:

Прокурор Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, в якому просив поновити строк для подачі клопотання; накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено 08.10.2023 в період часу з 15:15 по 15:35 години дізнавачем СД ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , в ході огляду блок поста «Янтар» по Бериславському Шосе в м. Херсон, а саме: 4 згортки з речовиною білого кольору, у вигляді заборони знищення, відчуження, розпорядження та/або користування майном.

В обґрунтування клопотання зазначив, що у провадженні СД ВП №1 Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження №0000305 від 09.10.2023, внесеного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.10.2023 року до ЧЧ Відділу поліції №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області надійшло повідомлення про те, що 08.10.2023 року на блок-посту «Янтар», що знаходиться на вул. Бериславське Шосе в м. Херсон, в автомобілі марки «Форд мондео», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_5 , 1985 р.н., було виявлено 4 згортки з речовиною білого кольору.

08.10.2023 дізнавачем СД ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 в період часу 15.15 год. до 15.35 год. проведено огляд місця події блок пост «Янтар» по Бериславському шосе в м. Херсон. В ході даного огляду на передньому сидінні автомобіля марки «Форд мондео», д.н.з. НОМЕР_1 , було виявлено та вилучено 4 згортки з речовиною білого кольору.

09.10.2023 року постановою старшим дізнавачем СД ВП №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , вилучені 4 згортки з речовиною білого кольору визнано речовим доказом та долучено до матеріалів кримінального провадження.

Під час проведення досудового розслідування існують ризики знищення вилученого майна, яке становить суттєве значення для розслідування кримінального провадження та має бути збережене.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України неявка учасників не перешкоджає розгляду клопотання.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК України не здійснювалось у зв`язку із неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді вказаного вище клопотання.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Як встановлено в судовому засіданні, у провадженні СД ВП №1 Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області перебуває кримінальне провадження №0000305 від 09.10.2023, внесеного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

09.10.2023 року постановою старшим дізнавачем СД ВП №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , вилучені 4 згортки з речовиною білого кольору визнано речовим доказом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

П. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт накладається на майно з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Законом України від 17.09.1997 № 475/97-ВР, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно ст. 131, ч. 1 ст. 170 КПК України засобом забезпечення кримінального провадження є арешт майна, який полягає у тимчасовому позбавленні за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, 3-1) можливість спеціальної конфіскації (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України), 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Матеріали, щодо вилучення вищевказаного майна надійшли до Херсонської окружної прокуратури із запізненням, у зв`язку з тим, що місцем дислокації ВП №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області є м. Херсон, яке щоденно піддається обстрілам з боку військових рф, у зв`язку з чим об`єктивно був пропущений строк подачі до суду клопотання про арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Враховуючи наявність декількох об`єктивних причин пропуску встановлених строків слідчий суддя вважає за необхідне поновити пропущений строк звернення до суду з клопотанням про накладення арешту на майно.

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, оскільки вилучене під час проведення огляду майно має значення для кримінального провадження, так як зберегло на собі сліди злочину, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто містить ознаки речових доказів, зазначених в ст. 98 КПК України.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:

Клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0000305 від 09.10.2023, внесеного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України задовольнити.

Поновити пропущений з поважних причин строк звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено 08.10.2023 в період часу з 15:15 по 15:35 години дізнавачем СД ВП №1 ПРУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , в ході огляду блок поста «Янтар» по Бериславському Шосе в м. Херсон, а саме: 4 згортки з речовиною білого кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання подається слідчому судді.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1