Справа № 307/5285/23
Провадження №1-кс/307/802/23
У Х В А Л А
16 листопада 2023 року м. Тячів
Слідчий суддя Тячівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна,
в с т а н о в и л а:
В обґрунтування вказаного клопотання слідчий зазначив,, що 28 березня 2023 року, приблизно о 17 год. ОСОБА_5 виявлено як громадяни Володимир зі своїм братом ОСОБА_6 здійснювали завантаження свіжозрубаної деревини в лісовому масиві с. В.Уголька, неподалік будинку 417, у вантажний автомобіль. На місці події проведено огляд з майстром лісу Мокрянського ЛМГ, в результаті якого виявлено 22 свіжозрубаних пні різних діаметрів. Також виявлено та вилучено близько 2 метрів кубічних обробленої деревини.
29 березня 2023 слідчим відділом Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області внесено відповідні відомості за вказаним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочато розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
Згідно акта № 8 огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, складеного майстром лісу ОСОБА_7 12.04.2023 року та обрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу, згідно додатку 1 до постанови КМУ від 23 липня 2008 року №665 з урахуванням індексації, сума шкоди складає 188 496,88 грн.
28 березня 2023 року під час проведення огляду місця події було виявлено та вилучено 2 м. куб. свіжозрубаної деревини, яку було передано на відповідальне зберігання майстру лісу ОСОБА_7 .
Під час розгляду клопотання прокурор Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 в обґрунтування вказаного клопотання посилався на викладені у ньому обставини.
Представник власника майна - Мокрянського ЛМГ, повідомлявся про розгляд клопотання, але у судове засідання не прибув без повідомлення причин, однак його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.
Заслухавши думку прокурора та дослідивши документи, додані до клопотання, слідчий суддя дійшла висновку про задоволення вказаного клопотання про арешт майна з таких підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, зокрема, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п. 1) ч. 2 цієї статті КПК України арешт майна допускається серед іншого з метою забезпечення збереження речових доказів.
За правилами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною 1 статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено серед іншого: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна та документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження, зокрема, третіми особами таким майном.
Із рапорту видно, що 28 березня 2023 року о 17 год. 05 хв. на лінію служби «102» надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_9 та ОСОБА_9 здійснювали вирубку лісу породи «Бук», яку завантажували в автомобіль марки ЗИЛ 131 (а. с. 6, 7)
Із протоколу огляду місця події видно, що на території лісового масиву, приблизно на відстані 1000 м від будинку АДРЕСА_1 , виявлено складену деревину поскрижовану на частини, шириною приблизно 30 см різного діаметру, загальною масою 2 м.куб. Крім того, виявлено 22 свіжозрубаних пні різних порід дерев та діаметрів стовбурів. (а. с. 10 - 12).
Із постанови про визнання речовими доказом від 29 березня 2023 року відомо, що 2 м. куб. свіжозрубаної деревини, визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні та передано на відповідальне зберігання майстру лісу ОСОБА_7 (а. с. 14).
Ураховуючи наведене, деревина в кількості 2 м. куб. є речовим доказом та для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження необхідно накласти арешт на вказане майно.
Також, відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до частин 4 та 5 статті 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
У разі задоволення клопотання слідчий суддя, постановляє ухвалу, в якій зазначає:
1) перелік майна, на яке накладено арешт;
2) підстави застосування арешту майна;
3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення;
4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно;
5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.
Керуючись ст. ст. 371, 372, 376 КПК України,
Клопотання слідчого СВ Тячівського РВП ГУ НП в Закарпатській області ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.
Копію ухвали негайно після її оголошення вручити прокурору Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 та не пізніше наступного дня після її постановлення надіслати Мокрянському ЛМГ.
Роз`яснити положення, що закріплені в ч.1 ст. 174 КПК України, відповідно до яких арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано, і може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали буде складено та оголошено 21 листопада 2023 року о 15 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1