Справа № 304/1969/23 Провадження № 1-кс/304/423/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2023 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Перечинського відділу Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 , на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000225 від 16 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 , з професійною технічною освітою, зашивальника м`якої тари ТОВ «ВЛАД», одруженого (має на утриманні двох неповнолітніх дітей), громадянина України, раніше не судимого,

про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання,

У С Т А Н О В И В :

слідчий СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесених до ЄРДР за № 0000225 від 16 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до закінчення строку досудового розслідування до 22 жовтня 2023 року, поклавши на підозрюваного обов`язок прибувати до слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, слідчого судді, прокурора або суду за першою вимогою кожного разу у визначений ними час для проведення процесуальних дій, а також заборонити йому перебувати у спальній кімнаті потерпілої ОСОБА_8 на час досудового розслідування. Клопотання мотивує тим, що слідчим відділенням відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, під час якого встановлено, що ОСОБА_4 у період з 09 липня по 15 серпня 2023 року, перебуваючи за місцем спільного проживання у АДРЕСА_1 , умисно, систематично вчиняв відносно дружини Вайди Земфіри психологічне насильство, зокрема 31 липня 2022 року близько 18.40 год, 09 липня 2023 року о 18.00 год та 15 серпня 2023 року близько 21.00 год ображав дружину нецензурними словами, погрожував фізичною розправою, а при останній події виганяв з будинку, чим спричинив шкоду її психологічному здоров`ю. Слідчий зазначає, що у вчиненні вказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється громадянин України ОСОБА_4 , якого 22 серпня 2023 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України. Вказує, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема заявою ОСОБА_8 від 15 серпня 2023 року, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_8 від 22 серпня 2023 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 від 18 липня 2023 року і ОСОБА_11 від 19 липня 2023 року, постановами судді від 26 вересня 2022 року та 26 липня 2023 року, а також протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 05 вересня 2023 року. Крім цього зазначає, що у підозрюваного задовільний стан здоров`я, на обліку у лікарів психіатра, фтизіатра та нарколога не перебуває, офіційно працевлаштований, виховує трьох дітей; за місцем проживання характеризується добре. Відтак у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи, яке покарання йому загрожує в разі доведення його вини, може переховуватися від органів досудового розслідування, перешкоджати кримінальному провадженню та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється. Слідчий вважає, що вказані ризики підтверджуються тим, що підозрюваний зловживає алкогольними напоями, може незаконно впливати на свідків, оскільки особисто з ними знайомий та проживає у одному населеному пункті, а також може чинити тиск на потерпілу з метою зміни нею показів. Оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та з метою виконання покладених на підозрюваного обов`язків, перешкоджання вчиненню ним нових правопорушень, слідчий просить задовольнити клопотання, а також у порядку ч. 6 ст. 194 КПК України застосувати до ОСОБА_4 обмежувальний захід у виді заборони перебувати у місці спільного проживання з особою, яка постраждала від домашнього насильства.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав повністю та просив таке задовольнити, посилаючись на обставини викладені у ньому; з приводу покладення на підозрюваного обов`язку у виді заборони перебування у спальній кімнаті потерпілої ОСОБА_8 на час досудового розслідування, вважав можливим перебування ОСОБА_4 у кухонній кімнаті.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні проти застосування зазначеного у клопотанні запобіжного заходу не заперечили, однак вважали обов`язки необґрунтованими, а підозрюваний також вказував на те, що з дружиною примирився, його перебування вдома окремо від дружини неможливе, оскільки їх родина проживає у однокімнатному будинку.

Слідчий суддя, заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали клопотання, прийшов до такого висновку.

Встановлено, що слідчим відділенням відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000225 від 16 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України (а. к. 6).

Запобіжні заходи є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження (ч. 1, 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України запобіжні заходи можуть застосовуватись до особи, яка набула статусу підозрюваної або обвинуваченої у конкретному кримінальному провадженні.

У ч. 1 ст. 42 КПК України визначено, що підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

З матеріалів доданих до клопотання встановлено, що 22 серпня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України, а саме у домашньому насильстві, тобто умисному систематичному вчиненні психологічного насильства щодо подружжя, що призводить до психологічних страждань, про що свідчить його підпис у повідомленні про підозру (а. к. 21-23).

Отже відповідно до положень ч. 1 ст. 42 КПК України ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного в цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити, зокрема, такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експерта у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, слідчий суддя констатує таке.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження обґрунтованості повідомленої ОСОБА_4 підозри до клопотання додано матеріали кримінального провадження, які досліджені у судовому засіданні, зокрема, копії заяви потерпілої ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення, протокол її допиту, копії постанов суддів Перечинського районного суду Закарпатської області від 26 вересня 2022 року та 26 липня 2023 року, а також протокол допиту підозрюваного від 05 вересня 2023 року, з якого видно, що ОСОБА_4 підтвердив факти вчинення відносно своєї дружини домашнього насильства.

Дослідивши зміст повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 22 серпня 2023 року, слідчий суддя прийшов до висновку, що він відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України, зокрема, щодо змісту письмового повідомлення про підозру, визначеного ст. 277 КПК України, у ньому викладені фактичні обставини можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи із сукупності досліджених матеріалів, доданих до клопотання, слідчий суддя вважає наявною обґрунтовану підозру щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Разом з цим слідчий суддя зазначає, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою, тобто на даній стадії мова йде виключно про обґрунтоване припущення.

Звертаю увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення на підставі наданих сторонами кримінального провадження доказів. Однак, сторона захисту жодного доказу на спростування обґрунтованості підозри не надала.

Щодо наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий у клопотанні, то слідчий суддя прийшов до таких висновків.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. Водночас кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Обґрунтовуючи клопотання про застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 слідчий послався на існування ризиків того, що він може переховуватись від органів досудового розслідування, а також незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування.

При визначенні імовірності переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, який згідно із ст. 12 КК України класифікується як нетяжкий злочин та передбачає, зокрема покарання у вигляді обмеження волі до п`яти років або позбавлення волі на строк до двох років.

З іншого боку слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання, є працевлаштованим, згідно з відомостями Ворочівського старостинського округу разом з дружиною виховує трьох дітей та позитивно характеризується за місцем проживання; на диспансерному обліку у лікарів психіатра/нарколога КНП «Перечинська міська рада» не перебуває (а. к. 16, 17, 18). Наведені обставини у свою чергу підтверджують наявність у підозрюваного деяких соціально стримуючих факторів.

У той же час слідчий суддя також приймає до уваги, що Указом Президента України № 64/2022 на території України з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан. Також роз`яснення, надані Верховним Судом у листі № 1/0/2-22 від 03 березня 2022 року «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», де у п. 8 зазначено, що оцінюючи ризики, які обґрунтовують доцільність застосування запобіжних заходів загалом та тримання під вартою зокрема, слідчий суддя (суд) керується всіма наявними матеріалами клопотання про застосування (продовження) запобіжного заходу. Водночас як відповідний ризик суди мають ураховувати запровадження воєнного стану та збройну агресію.

Таким чином, встановлені обставини у сукупності з іншими матеріалами кримінального провадження у певній мірі підтверджують наявність ризику переховування від органів досудового розслідування.

Щодо існування ризику незаконного впливу на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Тобто, ризик впливу на потерпілих та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілих/свідків та дослідження їх судом.

Таким чином слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження слідчого про існування ризику незаконно впливати на потерпілу, яка до того ж одночасно є дружиною ОСОБА_4 та проживає з ним спільно у будинку, а також свідків у даному кримінальному провадженні, які є односельцями підозрюваного.

Також таким, що реально існує слідчий суддя вважає й ризик можливого продовження ОСОБА_4 кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, оскільки як зазначали у своїх письмових показаннях і підозрюваний, і потерпіла, конфлікти у них виникають на побутовому ґрунті, тобто під час спільного проживання, яке й надалі існує, а потерпіла також називає їх причиною зловживання чоловіком алкогольними напоями (а. к. 12).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідчий суддя повинен встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права.

Слідчим суддею врахована наявність обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, а також продовжити кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється.

Також слідчим суддею враховано майновий стан підозрюваного, соціальні зв`язки.

Отже з огляду на наведене слідчий суддя вважає за можливе застосувати до ОСОБА_4 найбільш м`який запобіжний захід, передбачений ч. 3 ст. 176 КПК України.

Частиною 1 ст. 179 КПК України визначено, що особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

З урахуванням зазначених ризиків у кримінальному провадженні, обставин кримінального правопорушення та даних про особу підозрюваного ОСОБА_4 слідчий суддя вважає, що на даний час для забезпечення його належної процесуальної поведінки та виконання останнім, покладених на нього процесуальних обов`язків, є достатнім застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання з покладенням на нього обов`язку, передбаченого ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність якого доведена прокурором у судовому засіданні, а саме прибувати до слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 , прокурора та суду на першу їхню вимогу.

Враховуючи вимоги ч. 7 ст. 194, п. 4 ч. 3 ст. 219 КПК України наявні підстави для визначення строку дії обов`язку, який буде покладений на підозрюваного ОСОБА_4 , до 22 жовтня 2023 року, тобто в межах строку досудового розслідування.

У той же час в застосуванні відносно ОСОБА_4 обмежувального заходу у вигляді заборони перебувати в місці спільного проживання з особою, яка постраждала від домашнього насильства, а саме у спальній кімнаті потерпілої ОСОБА_8 , слід відмовити, оскільки слідчий суддя вважає такий недоведеним, при тому, що ОСОБА_4 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 (а. к. 14-зворот), іншого альтернативного місця проживання не має, що може спричинити порушення його прав, а також сам будинок, де проживає вся родина Вайди є однокімнатним.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 177, 186, 193, 194, 196, 198, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором ОСОБА_7 на підставі матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000225 від 16 серпня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 126-1 КК України, про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород Закарпатської області, мешканця АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

У порядку ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 22 жовтня 2023 року обов`язок прибувати до слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 , прокурора та суду на першу їхню вимогу.

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладеного обов`язку до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 179 КПК України контроль за виконанням особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , покласти на слідчого СВ відділення поліції № 1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_6 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1