У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 534/2547/23

Провадження № 1-кс/534/666/23

30 листопада 2023 рокум. Горішні Плавні

Слідчий суддя Комсомольського міського суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання дізнавача сектору дізнання ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області сержанта поліції ОСОБА_3 про надання тимчасового доступу до документів,

у с т а н о в и в:

До Комсомольського міського суду Полтавської області звернувся дізнавач сектору дізнання Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області сержант поліції ОСОБА_3 про надання тимчасового доступу до документів, в якому прохає надати дозвіл дізнавачу сектору дізнання ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області лейтенанту поліції ОСОБА_4 , дізнавачу сектору дізнання ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області сержанту поліції ОСОБА_3 , дізнавачу сектору дізнання ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітану поліції ОСОБА_5 (старшого групи), дізнавачу сектору дізнання ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області рядовому поліції ОСОБА_6 , дізнавачу сектору дізнання ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітану поліції ОСОБА_7 на тимчасовий доступ та вилучення документів, а саме: медичної картки ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у КНП « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за адресою: АДРЕСА_1 з можливістю її вилучення.

Згідно із пред`явленим клопотанням, 15.09.2023 до чергової частини ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення про те, що 14.09.2023 року гр. ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 отримав травму на виробництві « ІНФОРМАЦІЯ_3 » впав з висоти близько 3-4 метрів, та отримав тілесні ушкодження у вигляді закриті множинні переломи ребр, закритий перелом лівого передпліччя.

14 вересня 2023 року потерпілий ОСОБА_8 з власної необережності отримав травму на робочому місці, впавши з висоти 3-4 метрів та звернувся до приймального відділення КНП « ІНФОРМАЦІЯ_4 » в АДРЕСА_1 де йому було діагностовано: закритий перелом кісток таза та рекомендовано стаціонарну форму лікування з 15.09.2023 по 06.10.2023 року потерпілий ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 перебував у травматологічному відділенні на стаціонарному лікуванні в тій самій лікарні. (Виписка № 4029 із медичної карти стаціонарного хворого).

Зазначена інформація, що міститься в документі, до якого необхідно здійснити доступ має важливе значення для встановлення обставин у кримінальному провадженні.

Дізнавач сержант поліції ОСОБА_3 на час розгляду клопотання не з`явився, про час та дату розгляду повідомлений належним чином. Надіслав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав та просив задовільнити.

Дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання з наступних підстав.

У матеріалах клопотання відсутня копія постанови про призначення групи прокурорів.

Слідчий суддя зазначає, що витяг з ЄРДР - згенерований програмними засобами ведення ЄРДР документ, який засвідчує факт реєстрації в ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 параметрами, які є актуальними на момент його формування (п. 2 глави 4 Положення) по ЄРДР. Отже, витяг з ЄРДР не може замінити постанову керівника відповідного органу прокуратури про призначення (визначення) прокурора або групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, оскільки він не є кримінально-процесуальним рішенням, яке породжує зазначені правові наслідки в конкретному кримінальному провадженні. Конституцією України встановлені права, свободи та обов`язки людини і громадянина. Зокрема, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України). У кримінально-процесуальній доктрині загальновизнаними є такі критерії допустимості доказів: належне джерело; належний суб`єкт; належна процесуальна форма; належна фіксація; належна процедура; належний вид способу формування доказової основи. В аспекті належного суб`єкта, у тому числі, слід розглядати і прокурора. Недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини (ч. 1 ст. 87 КПК України). У випадку здійснення прокурором, який не визначений керівником органу прокуратури як такий, що здійснюватиме процесуальне керівництво у конкретному кримінальному провадженні, дій, передбачених ст. 36 КПК України, то вони здійснюються неналежним суб`єктом. Виходячи з наведеного, відсутність постанови про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні в матеріалах досудового розслідування або її непідписання керівником відповідного органу прокуратури обумовлює недопустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування, як таких, що зібрані під наглядом і процесуальним керівництвом прокурора (прокурорів), який не мав на те законних повноважень.

За змістом статей 36, 37, 110 КПК України рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень. Така постанова має відповідати передбаченим КПК України вимогам до процесуального рішення в формі постанови, у том числі, бути підписаною службовою особою, яка її прийняла.

Вказані правові висновки містить постанова Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 22.02.2021 у справі № 754/7061/15.

Таким чином, дізнавач не підтвердив наявність належним чином оформлених повноважень процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 0000268 від 16.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 271 КК України.

Відповідно до ст. 99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. До документів, за умови наявності в них відомостей, які можуть бути використані як доказ, належать матеріали відеозапису та інші носії інформації (в тому числі електронні).

Згідно вимог ст.159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володіння якої знаходяться такі речі та документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучення їх (здійснити їх виїмку).

За змістом ч. 4 ст.163 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Витяг з Реєстру згенерований програмними засобами ведення Реєстру документ, який засвідчує факт реєстрації в ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 цієї глави параметрами, які є актуальними на момент його формування (п. 2 глави 4 Положення).

Отже, витяг з ЄРДР не може замінити постанову керівника відповідного органу прокуратури про призначення (визначення) прокурора або групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, оскільки він не є кримінально-процесуальним рішенням, яке породжує зазначені правові наслідки в конкретному кримінальному провадженні.

За змістом статей 36, 37, 110 КПК рішення про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, обов`язково повинно прийматись у формі постанови, яка має міститись у матеріалах досудового розслідування для підтвердження факту наявності повноважень. Така постанова має відповідати передбаченим КПК вимогам до процесуального рішення в формі постанови, у том числі, бути підписаною службовою особою, яка її прийняла.

Конституцією України встановлені права, свободи та обов`язки людини і громадянина. Зокрема, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції).

У кримінально-процесуальній доктрині загальновизнаними є такі критерії допустимості доказів: належне джерело; належний суб`єкт; належна процесуальна форма; належна фіксація; належна процедура; належний вид способу формування доказової основи. В аспекті належного суб`єкта, у тому числі, слід розглядати і прокурора.

Недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини (ч. 1 ст. 87 КПК).

У випадку здійснення прокурором, який не визначений керівником органу прокуратури як такий, що здійснюватиме процесуальне керівництво у конкретному кримінальному провадженні, дій, передбачених ст. 36 КПК, то вони здійснюються неналежним суб`єктом.

Виходячи з наведеного, відсутність постанови про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні в матеріалах досудового розслідування або її непідписання керівником відповідного органу прокуратури обумовлює недопустимість доказів, зібраних під час досудового розслідування, як таких, що зібрані під наглядом і процесуальним керівництвом прокурора (прокурорів), який не мав на те законних повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду у справі № 754/7061/15 від 22.02.2021.

З матеріалів кримінального провадження, приєднаних до клопотання не вбачається наявність достатніх даних про те, що є можливість використання як доказів відомостей, що містяться у медичній картці стаціонарного хворого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у КНП « ІНФОРМАЦІЯ_2 », з огляду на вищевикладене у клопотанні слід відмовити.

Керуючись ст.ст.131,132,159-166 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

У клопотанні дізнавачу сектору дізнання ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області сержанту поліції ОСОБА_3 про надання тимчасового доступу до документів відмовити повністю.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя В`ячеслав МОРОЗОВ