Справа № 991/8617/23
Провадження № 1-кс/991/8688/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

скаржника - ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції з власних технічних засобів),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Київ скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у неналежному розгляді клопотання та про поновлення строку оскарження, а також у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення, які було зобов`язано внести ухвалою суду,

установив:

29.09.2023 на електронну пошту Вищого антикорупційного надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у неналежному розгляді клопотання, та про поновлення строку оскарження. 23.10.2023 ОСОБА_3 надіслав письмове клопотання/заяву, в якій просить також визнати бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення, які було зобов`язано внести ухвалою суду (в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України).

І. Зміст скарги

Скарга подана на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) , яка полягає у не розгляді клопотання № VYH--05-01 від 07.09.2023, не врученні витягу з ЄРДР і пам`ятки про процесуальні права потерпілого у кримінальному провадженні, внесеному на виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі № 991/9656/20 від 27.11.2020.

ОСОБА_3 зазначає, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.11.2020 було встановлено, що кримінальні правопорушення, відомості щодо яких містяться в його заяві, направленій уповноваженій особі НАБ України, відносяться до підсудності Вищого антикорупційного суду, скаргу на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, було задоволено частково та зобов`язано уповноважених службових осіб внести до ЄРДР відомості про кримінальні правопорушення за його заявою № VYN--02 від 16.11.2020. Судове рішення не було скасовано та набуло законної сили.

На момент подачі цієї скарги уповноважена особа САП у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені на виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду, клопотання ОСОБА_3 № VYH--05-01 від 07.09.2023 не розглянула, не задовольнила і не прийняла процесуальне рішення про повну чи часткову відмову у його задоволенні, не вручила пам`ятку про процесуальні права потерпілого та витяг з ЄРДР, чим вчинила бездіяльність.

Враховуючи викладене, просив задовольнити подану ним скаргу та зобов`язати уповноважену особу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду у справі № 991/9656/20 від 27.11.2020, припинити бездіяльність та розглянути клопотання ОСОБА_3 № VYH--05-01 від 07.09.2023, направити на його адресу пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, а також відомості про процесуальні рішення, здійснити інші дії.

Також, ОСОБА_3 у поданій скарзі просить поновити строк подання скарги на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та зазначає, що причини поважності пропуску пояснить у судовому засіданні.

23.10.2023 до Вищого антикорупційного суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання/заява ОСОБА_3 , у якому він змінив вимоги скарги та просив визнати бездіяльність уповноважених осіб, які не внесли відомості за його заявою про кримінальні правопорушення, передбачені ст.364 КК України, які вчинила голова НБУ ОСОБА_4 , і які було зобов`язано внести до ЄРДР відповідною ухвалою, а також не вручили витяг з ЄРДР та не розглянули клопотання у цьому кримінальному провадженні.

ІІ. Позиції учасників провадження

У судовому засіданні ОСОБА_3 змінені вимоги скарги підтримав, просив задовольнити та поновити строк оскарження, оскільки бездіяльність прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення, вчинені головою НБУ ОСОБА_4 , була ним виявлена нещодавно, під час розгляду цієї скарги.

Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 27.11.2020 у справі № 991/9656/20 було зобов`язано внести відомості до ЄРДР за фактом вчинення посадовими особами Національного банку України та інших органів кримінальних правопорушень, передбачених ст. 364, 364-1, 365-2 КК України.

Скаржник вказує, що з відповіді прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 вбачається, що не внесено відомості до ЄРДР на виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі № 991/9656/20 від 27.11.2020, тому існує бездіяльність прокурора. Солом`янське управління поліції ГУ НП у м. Києві, якому передали матеріали, не уповноважене здійснювати досудове розслідування відносно Голови та заступників Національного банку України.

На думку скаржника, ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.11.2020 до цих пір не виконана.

У судове засідання уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора не з`явилась, про час, місце та дату розгляду скарги повідомлена у встановленому порядку.

04.10.2023 та 17.10.2023 від прокурора шостого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_5 на електронну пошту суду надійшли письмові пояснення

(№36413/23-Вх, № 38115/23-Вх), в яких зазначено, що підслідність кримінальних проваджень, розпочатих за заявами ОСОБА_3 , визначена за органами Національної поліції, а саме за Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві, а тому на даний час прокурори САП не здійснюють процесуального керівництва у кримінальних провадженнях за заявами ОСОБА_3 .

Крім того, зазначив, що на виконання ухвал слідчих суддів Вищого антикорупційного суду від 24.11.2020 та 27.11.2020 у справі № 991/9656/20 за заявою ОСОБА_3 від 16.11.2020 розпочато кримінальні провадження № 0000740 та № 0002416, постановою прокурора від 16.02.2021 підслідність провадження визначено за Солом`янським управлінням поліції

ГУ НП у м. Києві, а тому клопотання ОСОБА_3 в цьому провадженні не розглядалися прокурорами САП.

ІІІ. Встановлені обставини справи, оцінка і мотиви слідчого судді

Щодо поновлення процесуального строку на подання скарги слідчий суддя зазначає, що скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Зі змісту скарги та доданих до неї матеріалів встановлено, що скаржником ОСОБА_3 на електронну пошту Спеціалізованої антикорупційної прокуратури було направлено клопотання № VYH--05-01 від 07.09.2023, яке було отримано 14.09.2023 о 23:24, що підтверджується повідомленням про одержання такого листа.

Статтею 11 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» встановлено, що електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу. Якщо попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу не визначено порядок підтвердження факту одержання електронного документа, таке підтвердження може бути здійснено в будь-якому порядку автоматизованим чи іншим способом в електронній формі або у формі документа на папері. Зазначене підтвердження повинно містити дані про факт і час одержання електронного документа та про відправника цього підтвердження. У разі ненадходження до автора підтвердження про факт одержання цього електронного документа вважається, що електронний документ не одержано адресатом.

Враховуючи, що уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури мала розглянути скаргу, яка була отримана в електронній формі 14.09.2023, у строк, який не перевищує трьох днів, тобто до 18.09.2023 включно, бездіяльність прокурора щодо не розгляду клопотання ОСОБА_3 має обраховуватись з 19.09.2023. Таким чином, строк звернення зі скаргою до слідчого судді спливав о 24 год 28.09.2023.

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури лише 29.09.2023, тобто наступного дня після спливу визначеного КПК України строку.

У скарзі від 29.09.2023, яку було підписано ОСОБА_3 кваліфікованим та удосконаленим електронним підписом о 13:12:28 29.09.2023 та направлено на електронну адресу Вищого антикорупційного суду, міститься прохання про поновлення строку оскарження, який пропущено з поважних причин.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що строк звернення зі скаргою на бездіяльність пропущено не було.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_3 , слідчий суддя дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні скарги, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування.

Так, пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України, на який посилається у своїй скарзі ОСОБА_3 , визначено, що на досудовому провадженні може бути оскаржено бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Вказана норма дозволяє звернутися до суду зі скаргою не на будь-яку бездіяльність, а лише щодо обов`язків, строк виконання яких чітко регламентований кримінальним процесуальним законодавством.

Аналіз норм кримінального процесуального законодавства свідчить, що бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає чотири обов`язкові ознаки:

1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію,

2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк,

3) з клопотанням про проведення процесуальної дії звернулася особа, що має на це право;

4) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав (ч. 1 ст. 220 КПК України). Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй (ч. 2 ст. 220 КПК України).

Як зазначалось раніше, клопотання ОСОБА_3 отримане Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою в електронному вигляді 14.09.2023.

За приписами ч. 1 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. У свою чергу, стаття 220 КПК України наділяє прокурора повноваженнями як задовольнити клопотання, так і відмовити (повністю або частково) з винесенням постанови, в якій мають бути викладені мотиви такої відмови.

Отже, з урахуванням нормативних приписів, належними формами реагування на клопотання ОСОБА_3 в порядку ст. 220 КПК України є або його задоволення, або винесення мотивованої постанови про відмову у задоволенні клопотання.

Необхідно враховувати, що обов`язок розглянути клопотання в порядку ст. 220 КПК України у слідчого чи прокурора виникає під час досудового розслідування, яке розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у межах якого проводяться процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (п. 5, п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України). Отже, обов`язок щодо розгляду клопотань виникає у слідчого, який був визначений здійснювати досудове розслідування у конкретному кримінальному провадженні, та у прокурора, який був визначений керівником органу прокуратури після початку досудового розслідування для здійснення повноважень прокурора в конкретному кримінальному провадженні.

Під час розгляду скарги слідчим суддею встановлено такі факти та обставини:

- ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.11.2020 у справі

№ 991/9656/20 частково задоволено скаргу ОСОБА_3 та зобов`язано уповноважених осіб НАБ України внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за його заявою від 16.11.2020;

- 30.11.2020, на підставі цієї ухвали, до ЄРДР внесено відомості про те, що службові особи ПАТ «Міський комерційний банк», за можливого сприяння службових осіб органів державної влади, зловживаючи своїм службовим становищем, із використанням кореспондентських рахунків відкритих вказаною банківською установою у «Meinl Bank Aktiengeselschaft» (Відень, Австрійська Республіка), вчинили фінансові операції, в результаті яких ПАТ «Міський комерційний банк»» було спричинено тяжкі наслідки у розмірі 62 247 538 євро, з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 364-1 КК України;

- згідно з витягом з ЄРДР у кримінальному провадженні №0012569 від 30.12.2015, сформованого 20.04.2023, у цьому кримінальному провадженні здійснюється досудове розслідування щодо 31 кримінального правопорушення, в т.ч. і щодо кримінального правопорушення, внесеного до ЄРДР 30.11.2020 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.11.2020 у справі № 991/9656/20 (запис №17);

- досудове розслідування у кримінальному провадженні №0012569 від 30.12.2015 здійснюється Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві;

- ОСОБА_3 одержав пам`ятки про процесуальні права та обов`язки потерпілого: 04.06.2020 - у кримінальному провадженні № 000127, 23.08.2016 - у кримінальному провадженні № 0001125, 04.06.2018 - у кримінальному провадженні №0000119, 26.05.2017 - у кримінальному провадженні № 0000409 та 26.12.2019 - у кримінальному провадженні №0012569.

З викладеного вбачається, що детективами Національного антикорупційного бюро України не здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури не здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва, яке було внесено на виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 27.11.2020 на підставі заяви ОСОБА_3 від 16.11.2020 (справа № 991/9656/20).

Відповідно до ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта або клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Обов`язок слідчого/прокурора розглянути клопотання, що подано особою, якій Кримінальним процесуальним кодексом України надано таке право, передбачено частиною 1 статті 220 КПК України.

Із системного аналізу положень кримінально-процесуального законодавства висновується, що обов`язок щодо розгляду клопотань виникає у слідчого, який здійснює досудове розслідування у такому провадженні, та у прокурора, який здійснює нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням в конкретному кримінальному провадженні.

Отже, бездіяльність прокурора, про яку йде мова в п.1 ч.1 ст.303 КПК України, а саме нездійснення процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, може мати місце тільки під час досудового розслідування, яке розпочинається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що під час розгляду скарги ОСОБА_3 не було встановлено бездіяльності прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка може бути оскаржена відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, оскільки ними не здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні, під час якого виникає обов`язок розглядати клопотання потерпілого чи іншої визначеної КПК України особи в порядку ст. 220 КПК України, у зв`язку з чим вимоги ОСОБА_3 задоволенню не підлягають.

23.10.2023, після початку розгляду скарги на бездіяльність уповноважених осіб САП, ОСОБА_3 подав клопотання/заяву, в якій зазначив, що змінює вимоги скарги та просить визнати бездіяльність уповноважених осіб, які не внесли відомості за його заявою про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 364 КК України, які вчинила Голова НБУ ОСОБА_4 , і які було зобов`язано внести до ЄРДР відповідною ухвалою, а також не вручили витяг з ЄРДР і не розглянули клопотання щодо цього кримінального провадження.

Таким чином, скаржник фактично ставить питання про не виконання ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі № 991/9656/20 від 27.11.2020, як судового рішення, що набрало законної сили та підлягає безумовному виконанню, оскільки, на його думку, не внесено відомості до ЄРДР щодо всіх осіб, про яких йшла мова в його заяві від 16.11.2020. ОСОБА_3 вважає, що допущено бездіяльність, оскільки не здійснено процесуальну дію, яку уповноважені особи Спеціалізованої антикорупційної прокуратури зобов`язані були вчинити у визначений КПК України строк, тобто для виконання судового рішення. При цьому, необхідно нагадати, що ухвалою слідчого судді від 27.11.2020 внести відомості до ЄРДР було зобов`язано уповноважених осіб НАБ України, а не САП.

Статтею 129-1 Конституції України встановлено, що судове рішення є обов`язковим до виконання, держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку, а контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Статтею 26 КПК України визначено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених КПК; слідчий суддя вирішує у кримінальному провадженні лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України.

Невиконання судового акта - це бездіяльність, що полягає в незастосуванні заходів, необхідних для його виконання, за умови, якщо суб`єкт був зобов`язаний і мав реальну можливість виконати судовий акт. Законодавство України передбачає адміністративну та кримінальну відповідальність за невиконання рішення суду. Втім, вирішення цього питання не може здійснюватися в межах розгляду скарги на бездіяльність слідчого дізнавача або прокурора (ч.1 ст.303 КПК України), оскільки виконання чи невиконання ухвали слідчого судді не є процесуальною дією чи бездіяльністю, які можуть бути оскаржені в порядку, який визначений ст. 303 КПК України.

Отже, зважаючи на викладені обставини, така вимога скаржника не може бути предметом оскарження у порядку статті 303 КПК України.

Також, необхідно зазначити, що вручення витягу з ЄРДР та розгляд клопотань в кримінальному провадженні є похідними від внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР та передбачені ч. 1 ст. 214 КПК України та іншими положеннями процесуального законодавства залежно від процесуального статусу особи, за чиєю заявою вносяться відомості до ЄРДР (заявника чи потерпілого).

Ухвала слідчого судді, постановлена за наслідками розгляду скарги на бездіяльність прокурора, яка полягає в невиконанні рішення суду, не входить до переліку ухвал, що підлягають оскарженню в апеляційному порядку згідно з приписами ст. 309 КПК України, про що зазначено у постанові колегії суддів Другої судової палати ККС ВС від 09.06.2022 у справі № 461/3851/21. Таким чином, ухвала за наслідками розгляду змінених вимог скарги ОСОБА_3 , оскарженню не підлягає.

Керуючись статтями 220, 303, 304, 306, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у неналежному розгляді клопотання, та про поновлення строку оскарження, а також у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення, які було зобов`язано внести ухвалою суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1