Справа №694/2618/23
провадження № 1-кс/694/921/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.11.2023 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі засідань приміщення суду в м. Звенигородка скаргу приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області ОСОБА_3 на бездіяльність Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області,яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

в с т а н о в и в :

01.11.2023 р. (поштове відправлення від 26.10.2023) на адресу Звенигородського районного суду Черкаської області надійшла зазначена скарга, яка полягає у невнесенні, всупереч вимог ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області ОСОБА_3 від 10.10.2023 року.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 зазначає, що 10.10.2023 року ним направлено на адресу Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області заяву про вчинення кримінального правопорушення керівником ФГ «ЦАРИНА» ОСОБА_4 , яке полягає у невиконанні вимог наказу Господарського суду Черкаської області від 15.03.2023 № 925/797/22, від 23.08.2023 №925/525/23 про стягнення з ФГ «ЦАРИНА» грошових коштів та наказу №925/986/22 від 02.01.2023 про солідарне стягнення з ФГ «ЦАРИНА» та АТ «Черкаський приладобудівний завод» грошових коштів. Скаржник вказує, що дана заява була отримана уповноваженою особою Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області 17.10.2023, проте відомості за заявою, в порушення ст. 214 КПК України станом на день подання скарги до ЄРДР внесено не було.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 01.11.2023 р. призначення судді не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 06.11.2023 року справа передана на розгляд слідчому судді ОСОБА_1

07.11.2023 року за скаргою було відкрито провадження і призначено судовий розгляд на 14.11.2023.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином, у скарзі висловив клопотання про її розгляд без його участі.

Представник Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист

особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом положень п. 18 ч. 1ст. 3 КПК України передбачено, що слідчим суддею, крім іншого, є суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Положеннями ч.ч. 1, 4 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 за №298. Згідно з пунктом 1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами пункту 4 частини 5статті 214 КПК України.

Відповідно до змісту п. 1 ч. 1ст. 303 КПК України до слідчого судді, крім іншого, може бути оскаржено бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Водночас внесенню до ЄРДР підлягає не будь-яка заява, а лише заява, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, внесенню до ЄРДР підлягають відомості із заяв, в яких міститься виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а не із заяв чи повідомлень про події, у яких немає достатньої інформації, що вказує на вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві (повідомленні) містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Відповідно до матеріалів скарги заявник 10.10.2022 року направив засобами поштового зв`язку «Укрпошта» на адресу Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області заяву про вчинення кримінального правопорушення за фактом невиконання рішення суду. У заяві заявник послався на те, що 15.03.2023, 23.08.2023 Господарським судом Черкаської області

було видано наказ про стягнення з ФГ «ЦАРИНА» грошових коштів та 02.01.2023 видано наказ про солідарне стягнення з ФГ «ЦАРИНА» та АТ «Черкаський приладобудівний завод» грошових коштів. Приватним виконавцем вчинялися дії по виявленню майна боржника з метою накладення на нього арешту та виявлення грошових коштів, зокрема під час виконавчих дій 09.08.2023 описано майно боржника, яке в разі невиконання зобов`язань та сплати заборгованості до 02.11.2023 мало добровільно бути надано ним для реалізації, проте вказані дії результату не принесли, оскільки керівником боржника, якому передано дане майно на відповідальне зберігання приховано частину техніки, та останній разом з працівниками ФГ «Царина» чинив перешкоди щодо вивезення з території боржника іншої частини описаного майна, щодо предмету фінансового лізингу - трактору «Беларус-1221.2» (Тропик), який необхідно було вилучити у боржника, виконавчі дії провести не вдалося внаслідок його відсутності, сам боржник на виклик державного виконавця не з`являється, дій по погашенню боргу за вказаними наказами не вчиняє, станом на 10.10.2023 боржником вимоги виконавчого документу не виконано, декларація не надана, описане майно приховується та не надається. Вказане унеможливлює виконання рішення суду (судового наказу), і, на думку скаржника, свідчить про умисне невиконання рішення суду.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Отже закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище.

Оцінивши обставини справи, слідчий суддя приходить до висновку, що заява ОСОБА_3 не містить відомостей, які б вказували на вчинення керівником ФГ «ЦАРИНА» ОСОБА_4 злочину.

Так, відповідальність за невиконання (перешкоджання виконанню) судового акту органів правосуддя передбачена ст. 382 КК України. Об`єктивна сторона злочину, передбаченого ст. 382 КК склад вичерпується вчиненням одного із зазначених у законі діянь - дії (перешкоджання) чи бездіяльності (невиконання), і саме з цього моменту злочин визнається закінченим та набуває триваючого характеру. Невиконання судового акта - це бездіяльність, що полягає у незастосуванні передбачених законом і судовим актом заходів, необхідних для його виконання, за умови, якщо суб`єкт був зобов`язаний і мав реальну можливість виконати судовий акт. Перешкоджання виконанню судового акта - це активні дії, які становлять протидію реалізації вимог, що містяться в цьому акті, вчинювану з метою недопущення його виконання. Суб`єктивна сторона злочину - лише прямий умисел.

В судовому засіданні були досліджені матеріли скарги. Разом з тим, наведені у заяві про вчинення злочину заявником обставини щодо невиконання наказів Господарського суду Черкаської області або вчинення боржником дій по перешкоджанню їх виконанню в ході проведення виконавчих дій не підтверджено належними та допустимими доказами, що ставить під сумнів їх достовірність.

Відтак слідчий суддя дійшов висновку, що вказана заява про вчинення злочину містить загальні відомості та суб`єктивну оцінку дій і не містить викладу елементів складу злочину та обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.382 КК України.

Доводів, наведених ОСОБА_3 у поданій ним заяві про вчинення кримінального

правопорушення, недостатньо для того, щоб розпочати кримінальне провадження, адже досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування як конкретної особи, так і невизначеного кола осіб, лише з огляду на суб`єктивні припущення заявника про вчинення протиправних дій та незгоди із неможливістю виконати судове рішення.

З огляду на викладене, слідчий суддя констатує і відсутність зазначеної заявником бездіяльності з боку Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області.

Початок досудового розслідування без законних на те підстав є порушенням принципів верховенства права, законності та інших принципів, передбачених ст. 7 КПК України, а також вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, згідно з якими органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом висновків колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховний Суд, які викладено в постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складукримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

Відповідно до вимог ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчим суддею постановляється ухвала про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З урахуванням того, що підстави для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, викладених у заяві ОСОБА_3 , відсутні, вважаю необхідним у задоволенні скарги відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.107,214,303,306,307,309,393-395, КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області ОСОБА_3 на бездіяльність Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1