Народицький районний суд Житомирської області
Справа № 286/3120/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2023 року смт.Народичі

Народицький районний суд Житомирської області в складі:

під головуванням судді ОСОБА_1 ,

з секретарем ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції матеріали об`єднаного кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000398, №0000506, №0000141, №0000186 по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 статті 185, частиною 2 статті 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Народицького районного суду Житомирської області перебуває зазначене вище об`єднане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 2, 3 статті 185, частиною 2 статті 186 КК України.

Ухвалою Народицького районного суду Житомирської області від 09 жовтня 2023 року до обвинуваченого було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

До початку засідання прокурор подала до суду письмове клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на шістдесят діб, мотивуючи тим, що розгляд кримінального провадження не закінчено, а тому, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження є необхідність продовження запобіжного заходу. Крім того, зазначає, що ризики, які враховувались судом при обранні обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не зменшились, останній обвинувачується у вчиненні нетяжкого та тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років, він раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення умисних злочинів проти власності, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків, які ще не допитувались, продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення. Застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить можливості запобігання зазначеним вище ризикам.

Прокурор у судовому засіданні вимоги клопотання підтримала.

Обвинувачений та захисник обвинуваченого в судовому засіданні просили задовольнити клопотання прокурора частково та застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, мотивуючи тим, що обвинувачений має місце постійного проживання, одружений та не має наміру переховуватись від суду та вчиняти інші кримінальні правопорушення. Також захисник обвинуваченого зазначив, що обвинувачений визнає частково свою провину у вчиненні кримінальних правопорушень, а також що останній тривалий термін утримується під вартою, а тому ризики, передбачені статтею 177 КПК України, що зазначені у клопотанні прокурора, вже не є актуальними.

Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали, додані до клопотання прокурора, суд дійшов такого висновку.

Правилами статті 331 КПК України встановлено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 цієї статті визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частиною 1 статті 197 КК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Перевіряючи обґрунтованість обвинувачення, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та вважає, що у цьому об`єднаному кримінальному провадженні наявні відомості, які вказують на обґрунтоване обвинувачення.

Враховуючи те, що ризики, встановлені судом під час обрання запобіжного заходу, не зменшились, й на даний час наявні обґрунтовані підстави вважати, що існують ризики незаконного впливу обвинуваченим на потерпілих та свідків, які судом не були допитані під час судового розгляду, а також переховування обвинуваченого від суду та продовження вчинення інших кримінальних правопорушень.

З огляду на зазначене вище й враховуючи особу обвинуваченого, який офіційно не працює, не має стабільного доходу, проживає з батьками, суд приходить до висновку, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним вище ризикам, а тому обвинуваченому слід продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, суд приходить до висновку, що обставини, зазначені у судовому засіданні захисником обвинуваченого, не зможуть запобігти ризикам, зазначеним прокурором, та не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Частиною 3 статті 183 КПК України встановлено, що суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Пунктом 1 частини 4 цієї ж статті передбачено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

З огляду на те, що ОСОБА_4 обвинувачується серед іншого у вчиненні кримінального правопорушення, поєднаного із застосуванням насильства, суд вважає, що при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу відсутня необхідність визначати розмір застави.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 197, 331 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Визначити строк дії ухвали до 15 годин 29 січня 2024 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду через Народицький районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя:ОСОБА_6