УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2023 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засіданні ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 в підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно обвинуваченого ОСОБА_4 та клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому,

у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002149 від 22.09.2022 року, на підставі обвинувального акту, затвердженого 13.10.2022 р. прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002149 від 22.09.2022 року, затверджений 13.10.2022 р. прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

У підготовчому судовому засіданні від прокурора до суду надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , мотивоване тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, та існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що обвинувачений може переховуватись від суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, вчиняти дії щодо незаконного впливу на свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення. Прокурор зазначив, що під час досудового розслідування у кримінальному провадженні, 19.08.2022 на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді застави розміром 208 000 грн., із зобов`язанням внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем. Разом із тим, ОСОБА_4 вимоги ухвали суду не виконані, застава з боку обвинуваченого не внесена і до тепер. У зв`язку із чим, прокурор просить застосувати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, із покладенням на обвинуваченого обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави, зазначивши, що на досудовому розслідуванні обвинуваченому вже було обрано запобіжний захід у вигляді застави, який діє і до тепер. Обвинувачений зазначив, що через скрутне матеріальне становище, він не мав можливості, як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження внести заставу. Зазначив, що він є інвалідом ІІ групи за загальним захворюванням, у зв`язку із чим проходить лікування, та потребує постійного вживання ряду лікарських засобів, на що витрачає значні кошти. Річний дохід обвинуваченого за 2022 рік становив 72450 грн., пенсії по інвалідності він отримав з березня 2022 року по серпень 2022 року - 19 983, 12 грн. Захисник обвинуваченого зазначив, що у зв`язку із тим, що обвинувачений не зміг внести заставу, прокурор на стадії досудового розслідування звертався до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу на тримання під вартою, однак слідчий суддя відмовив у застосуванні відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У зв`язку із викладеними обставинами, захисник звернувся до суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання, додатково зазначивши, що обвинувачений має постійне зареєстроване місце проживання, одружений, є інвалідом ІІ групи, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, що вказує на місці соціальні зв`язки обвинуваченого. Тому, захисник просив задовольнити подане клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника, просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки через скрутне матеріальне становище він не може сплатити заставу.

Прокурор заперечував проти зміни запобіжного заходу обвинуваченому, зазначивши, що відсутні обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений не має можливості сплатити заставу у визначеному слідчим суддею розмірі. Прокурор підтвердив, що дійсно на стадії досудового розслідування звертався до слідчого судді із клопотанням про зміну запобіжного заходу із застави на тримання під вартою, однак у задоволенні даного клопотання на підставі ухвали слідчого судді йому було відмовлено.

Представник потерпілого ОСББ «Червонозоряний 4-Г» ОСОБА_6 підтримав клопотання прокурора, просив застосувати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді застави, та відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про зміну запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання, зазначивши, що пред`явлене ОСОБА_4 обвинувачення за ч. 5 ст. 191 КК України є обґрунтованим та підтверджується здобутими в ході досудового розслідування доказами.

Дослідивши подані до суду клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави, клопотання захисника обвинуваченого про зміну запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання, заслухавши думки учасників кримінального провадження з приводу поданих до суду клопотань, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, судом на виконання ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання прокурора було встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме, привласненні та розтраті чужого майна, яке перебувало у віданні особи, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинених в особливо великих розмірах.

Враховуючи, що суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, таким чином, з огляду на наведені у клопотанні прокурора доводи, суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Також, під час розгляду клопотання прокурора судом встановлено існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказує прокурор у поданому клопотанні (переховуватись від суду, незаконно впливати на представника потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні).

Зазначені висновки суду ґрунтуються на тому, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, за вчинення якого обвинуваченому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути йому призначено судом у випадку визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, обвинувачений ОСОБА_4 може вживати заходів, спрямованих на переховування від суду. Крім того, обвинуваченому у порядку ст. 290 КПК України відкриті матеріали досудового розслідування, а тому він обізнаний із анкетними відомостями свідків та представника потерпілого у даному кримінальному провадженні, що вказує на наявність ризику можливого впливу на свідків та представника потерпілого з метою зміни останніми своїх показів, наданих на досудовому розслідуванні.

Таким чином, судом на стадії підготовчого судового засідання встановлено наявність підстав для застосування/продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Згідно із ч. 6 ст. 182 КПК України підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Відповідно до ст. 203 КПК України ухвала про застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку дії ухвали про обрання запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження або винесення ухвали про скасування запобіжного заходу в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Так, під час розгляду клопотання прокурора, судом встановлено, що на стадії досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 19.08.2022 р. відносно обвинуваченого ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 208 000 грн., та покладено обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою; не залишати місто Київ без повідомлення про це слідчого, прокурора, суд; повідомляти слідчого та прокурора про зміну свого місця проживання; утриматись від спілкування із свідками; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон /т. 2, а. с. 120-125/.

Прокурором та стороною захисту не заперечувались обставини належного виконання з боку обвинуваченого ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків у межах даного кримінального провадження. Прокурор, виключно, звертав увагу суду на те, що застава обвинуваченим не внесена до тепер, у зв`язку із чим він і звертається на стадії підготовчого судового засідання до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно обвинуваченого.

Оскільки, станом на дату постановлення даної ухвали, суду не надано доказів, на підтвердження обставин скасування ухвали слідчого судді від 19.08.2022 р., та учасники кримінального провадження зазначили, що клопотання прокурора про зміну даного запобіжного заходу на тримання під вартою було залишено слідчим суддею без задоволення, із врахуванням приписів ст. ст. 182 196, 197, 200, 203 КПК України, суд доходить до висновку, що на час проведення підготовчого судового засідання до обвинуваченого ОСОБА_4 вже застосовано запобіжний захід у вигляді застави, дія якого не припинена і до тепер.

Зазначене вище у своїй сукупності виключає можливість повторного застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави у цьому ж кримінальному провадженні.

Сам факт невиконання обвинуваченим процесуального обов`язку внести заставу у визначеному ухвалою слідчого судді розмірі та фактичне невнесення ним грошових коштів на депозитний рахунок, не може свідчити про припинення строку дії застосованого відносно нього запобіжного заходу у вигляді застави.

У зв`язку із чим, клопотання прокурора про застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави задоволенню не підлягає.

Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Так, під час розгляду клопотання захисника судом враховано особу обвинуваченого ОСОБА_4 , зокрема і його матеріальний стан.

Як слідує зі змісту довідки про доходи № 0557 6654 1031 3512, виданої ОСОБА_4 , який перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в м. Києві і отримує пенсію по інвалідності, за період з жовтня 2022 р. по вересень 2023 р. обвинуваченому було сплачено 44 559, 08 грн. пенсії /т. 2, а. с. 131/.

Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених та утриманих податків станом на 05.09.2023 р., ОСОБА_4 за липень, серпень 2022 р. було виплачено 30 000 грн. заробітної плати, після чого виплати заробітної плати обвинуваченому не відбувались /т. 2, а. с. 132/.

Згідно з пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 від 06.12.2018 р. обвинуваченому ОСОБА_4 було встановлено другу групу інвалідності за загальним захворюванням, довічно /т. 2, а. с. 133/.

Судом була досліджена виписка з історії хвороби обвинуваченого № 2062 від 30.09.2022 р., з якої вбачається медичний діагноз, встановлений обвинуваченому, та найменування ліків, які він має приймати для підтримання стабільного стану здоров`я /т. 2, а. с. 134-135/.

Зі змісту висновку № 1194 лікарсько-консультативної комісії ККЛ ЗТ № 2 філії «ЦОЗ» АТ «Укрзалізниця» про стан здоров`я від 23.08.2022 р., ОСОБА_4 спостерігається в Національному інституті серцево-судинної хірургії ім. М.М. Амосова, є інвалідом ІІ групи довічно, постійно приймає підтримуюче лікування, потребує обмежень у фізичному та психо-емоційному навантаженні /т. 2, а. с. 136/.

Аналогічні обставини викладені у консультативному висновку від 17.08.2022 р. /т. 2, а. с. 137-138/.

Відповідно до наданої до суду копії квитанції за 23.08.2022 р., обвинуваченим придбаваються ліки на суму 7420 грн. /т. 2, а. с. 126/.

У зв`язку із викладеними обставинами, суд приходить до висновку, що відповідно до свого матеріального стану, із врахуванням особи обвинуваченого, останній не має фінансової можливості сплатити розмір застави, відповідно до ухвали слідчого судді від 19.08.2022 р., у зв`язку із чим застосований відносно запобіжний захід у вигляді застави підлягає зміні на менш обтяжливий запобіжний захід.

Відповідно до ст. 179 КПК України особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи наявність в обвинуваченого ОСОБА_4 міцних соціальних зв`язків, родини, тих обставин, що обвинувачений раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне зареєстроване місце проживання у м. Києва, є інвалідом ІІ групи довічно за загальним захворюванням, стану здоров`я обвинуваченого, доводів учасників кримінального провадження, сумлінної процесуальної поведінки обвинуваченого на стадії досудового розслідування та на стадії судового провадження, суд приходить до висновку, що запобігти встановленим судом ризикам, визначеним у п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечити розгляд кримінального провадження в розумні строки, зможе запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Отже, клопотання захисника про зміну запобіжного заходу обвинуваченому із застави на особисте зобов`язання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 314, 315, 176-178, 179, 182, 194, 196, 197, 200, 201, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді застави відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - відмовити.

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, - задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосований відносно нього запобіжний захід із застави на особисте зобов`язання із покладенням на обвинуваченого наступних обов`язків строком на 60 (шістдесят) днів:

-прибувати до прокурора та суду за першою вимогою,

-не відлучатись за межі Київської області без дозволу прокурора або суду,

-здати на зберігання суду свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну,

-утриматись від спілкування із представником потерпілого та свідками у даному кримінальному провадженні,

-повідомляти прокурора або суд про зміну свого місця проживання.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання та покладених на обвинуваченого обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити до 11 січня 2024 року включно.

Роз`яснити обвинуваченому, що у в разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні до 20.12.2023 р. 09 год. 00 хв.

Суддя ОСОБА_1