Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року

м. Київ

справа № 568/761/20

провадження № 51 - 837 впс 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати

Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання в. о. голови Рівненського апеляційного суду про направлення матеріалів справи № 568/761/20 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Радивилівського районного суду Рівненської області від 14 червня 2022 року стосовно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання в.о. голови Рівненського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Радивилівського районного суду Рівненської області від

14 червня 2022 року стосовно ОСОБА_6 до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивовано тим, що в Рівненському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для перегляду вказаного вироку суду першої інстанції у зв`язку з відсутністю необхідної кількості суддів.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про час і місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явились, що не перешкоджає його розгляду.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши наявні у розпорядженні Суду матеріали провадження та перевіривши наведені у поданні доводи, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню з огляду на таке.

За приписами ч. 4 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до положень п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо, зокрема, після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Згідно з частиною 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Положеннями ч. 3 ст. 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.

Вироком Радивилівського районного суду Рівненської області від 14 червня 2022 року ОСОБА_6 визнано винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 ст. 307 КК України, та призначено йому покарання у виді позбавлення волі: за ч. 1 ст. 307 КК України - на строк 5 років; за ч. 2 ст. 307 КК України - на строк 7 років з конфіскацією майна, яке є його власністю.

На підставі ч. 1 ст. 70 КК України за сукупністю злочинів шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим, остаточно призначено ОСОБА_6 покарання у виді позбавлення волі на строк 7 років з конфіскацією майна, яке є його власністю.

Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 22 листопада 2022 року апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 залишено без задоволення, а вирок Радивилівського районного суду Рівненської області від 14 червня 2022 року стосовно ОСОБА_6 - без змін.

Постановою Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07 вересня 2023 року касаційну скаргу захисника ОСОБА_5 задоволено частково, ухвалу Рівненського апеляційного суду від 22 листопада 2022 року стосовно ОСОБА_6 скасовано і призначено новий розгляд у суді апеляційної інстанції.

18 вересня 2023 року до Рівненського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження стосовно ОСОБА_6 .

Згідно з протоколом щодо неможливості розподілу судової справи між суддями 18 вересня 2023 року розподіл справи не відбувся через відсутність потрібної кількості суддів.

З подання Рівненського апеляційного суду вбачається, що до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Рівненського апеляційного суду входять судді: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які вже брали участь у апеляційному перегляді вироку Радивилівського районного суду Рівненської області від 14 червня 2022 року ОСОБА_6 , постановлене ними рішення скасовано Верховним Судом, що відповідно до ч. 3 ст. 76 КПК України виключає їхню повторну участь у даному кримінальному провадженні.

Частиною 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено можливість за рішенням зборів суддів відповідного суду запровадження спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Відповідно до рішень Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18, абзацу 10 п.п. 2.3.13 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, зборів суддів Рівненського апеляційного суду від 13 липня 2021 року: «У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних справ (проваджень), суддя-доповідач (головуючий суддя) визначається із числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень); а визначення суддів-членів колегії здійснюється із числа усіх суддів суду, без урахування їх приналежності до судової палати.

У разі неможливості визначення судді - доповідача (головуючого судді) із числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень) справа передається для визначення підсудності відповідно до норм КПК України.

Наразі у Рівненському апеляційному суді для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.

За таких обставин і з урахуванням положень ст. 34 КПК України Суд уважає, що подання в.о. голови Рівненського апеляційного суду підлягає до задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 34 КПК України, Суд

постановив:

Подання в.о. голови Рівненського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України, за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Радивилівського районного суду Рівненської області від

14 червня 2022 року направити до Волинського апеляційного суду для розгляду по суті.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3