УХВАЛА

Іменем України

про арешт майна

20 жовтня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Корольовського районного суду м. Житомира клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції в Житомирській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000190від 10.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції в Житомирській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні 0000190від 10.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування 0000190від 10.04.2023, за ч. 2 ст. 190 КК України, за фактом, що група осіб, діючи за попередньою змовою на території міста Житомира під приводом продажу через мережу Інтернет лікарських засобів, шляхом обману заволодівають коштами місцевих жителів.

За наявними даними, за 2023 рік вищевказаний колл-центр шляхом обману клієнтів здійснив реалізацію нелікарських препаратів під виглядом лікарських засобів на суму понад 2 млн. грн.

При цьому, на упаковці так званого препарату, зокрема «Пантагор» вказано дані виробника - фармацевтична компанія Pharmetics (2011) Inc. (Канада), яка відповідно відкритих даних припинила свою діяльність через банкрутство в 2018 році, а також, що препарат розроблений та виготовлений по заказу Державної установи «Інститут травматології і ортопедії НАМН України», яка не має ніякого відношення до такого препарату. Водночас, до препарату додається санітарно-епідеміологічний висновок, виданий невстановленою організацією. Відповідно до даних уповноважених на видачу таких санітарно-епідеміологічних висновків організацій (Держспоживслужби України та Держлікслужби України) такий документ не надавався жодному суб`єкту господарювання.

Так, відповідно до матеріалів, що надійшли від УСБ України в Житомирській області встановлено, що ОСОБА_5 налагодив в м. Житомирі роботу так званого «колл-центру» ТОВ «Єврокол Україна», який спеціалізується на продажі різного роду речовин під виглядом лікарських засобів, за адресою: м. Житомир, вулиця Київська, 60, 10 поверх. Також встановлено, що ОСОБА_5 діє під керівництвом ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав ОСОБА_5 грошові кошти для організації («розкрутки») діяльності вказаного «колл-центру» та фактично координує діяльність «колл-центру».

В свою чергу останнім визначено директора (так званого «менеджера») колл-центру ОСОБА_7 , так званим «рекрутером» ОСОБА_8 , яка займається розміщенням реклами на платформі пошуку роботи «Work.ua», проводить співбесіди та навчання нових операторів, а також пакувальник «товару» - ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

11.10.2023 в ході проведення санкціонованого обшуку на підставі ухвали Корольовського районного суду м. Житомир від 26.09.2023 №296/9354/23 за місцем проживання ОСОБА_9 по АДРЕСА_1 виявлено та вилучено банківську карту «А-БАНК» № НОМЕР_1 , MAC-BOOK AIR MODEL A2179 EMC3302, SERIAL FVFCXERVMNHP, мобільний телефон IPHONE 11, imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що підставою та метою накладення арешту на майно є збереження речових доказів, оскільки відповідно до постанови слідчого від 11.10.2023 перелічені вище речі та предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000190 від 10.04.2023.

З метою збереження речових доказів, слідчий просить накласти на вказане майно арешт із забороною на відчуження, розпорядження та користування таким майном, оскільки зазначені речові докази, можуть містити відомості, які мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, оскільки будуть використані в подальшому для доказування фактів та обставин, що встановлюються в ході досудового розслідування.

Слідчий в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання у її відсутність. Клопотання просила задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Будь- яких клопотань чи заперечень не надав.

Вирішуючи питання про арешт майна слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Під час судового розгляду клопотання слідчий суддя встановив, шо СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування 0000190від 10.04.2023, за ч. 2 ст. 190 КК України, за фактом, що група осіб, діючи за попередньою змовою на території міста Житомира під приводом продажу через мережу Інтернет лікарських засобів, шляхом обману заволодівають коштами місцевих жителів.

11.10.2023 в ході проведення санкціонованого обшуку на підставі ухвали Корольовського районного суду м. Житомир від 26.09.2023 №296/9354/23 за місцем проживання ОСОБА_9 по АДРЕСА_1 виявлено та вилучено банківську карту «А-БАНК» № НОМЕР_1 , MAC-BOOK AIR MODEL A2179 EMC3302, SERIAL FVFCXERVMNHP, мобільний телефон IPHONE 11, imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 .

Відповідно до постанови слідчого від 11.10.2023 перелічені вище речі та предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000190 від 10.04.2023.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно вказане в клопотанні.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт речового доказу, з метою його збереження слідчий суддя не вбачає, адже під час судового розгляду докази оцінюються безпосередньо судом.

З огляду на обставини вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та насамперед збереження речового доказу, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання в частині накладення арешту на майно та заборони щодо відчуження, користування чи розпорядження цим майном.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції в Житомирській області майора поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні № 0000190від 10.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України - задовільнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 11.10.2023 за місцем проживання ОСОБА_9 по АДРЕСА_1 , а саме:

- банківську карту «А-БАНК» № НОМЕР_1 ;

- MAC-BOOK AIR MODEL A2179 EMC3302, SERIAL FVFCXERVMNHP;

- мобільний телефон IPHONE 11, imei1: НОМЕР_2 , imei2: НОМЕР_3 .

заборонивши відчуження, користування та розпорядження вказаним майном.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 20.10.2023

Слідчий суддя ОСОБА_1