СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

підозрюваного ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на відмову слідчого у задоволенні клопотання про проведення судово-криміналістичної експертизи у кримінальному провадженні №0000008 від 24.03.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 321-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва із вищезазначеною скаргою, у якій просить зобов`язати старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 задовольнити клопотання захисника ОСОБА_4 та призначити по справі судово-медичну експертизу, проведення якої доручити спеціалістам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» Міністерства юстиції України.

В обґрунтування скарги захисник зазначає, що старший слідчий СВ Солом`янського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_5 здійснює досудове розслідування кримінального провадження №0000008 від 24 березня 2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 321-1 КК України. 12.10.2023 захисником заявлено клопотання слідчому про необхідність проведення судово-криміналістичної експертизи, бо наявні у справі висновки експерта мають багато протиріч та викликають обгрунтовані сумніви. Однак слідчий відмовив у задоволенні клопотання, зазначив при цьому, що спливає строк досудового розслідування, експерт несе кримінальну відповідальність та всі експерти атестовані досвідчені працівники.

Захисник зазначає, що з метою детально встановити обставини та події, сприяння проведенню повного, всебічного, неупередженого і об`єктивного досудового розслідування, а також встановленню істини необхідно призначити та провести зазначену експертизу.

20.10.2023 до слідчого судді надійшла заява слідчого ОСОБА_5 , у якій просить долучити копії матеріалів кримінального провадження. Крім того зазначає, що постанова про відмову у задоволенні клопотання захисника вважає законною та обґрунтованою, відтак просить у задоволенні скарги відмовити.

У судовому засіданні підозрюваний підтримав скаргу з підстав, зазначених у ній. Крім того зауважив, що експертиза здійснена під тиском, відтак необхідно провести повторну експертизу.

Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, долучені матеріали та вислухавши пояснення, зазначає наступне.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч.1 ст.8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування врегульовано главою 26 КПК України. Статтями 303, 304 КПК України визначено рішення, дії чи бездіяльність слідчого, прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, право на оскарження та строк подання скарги.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій.

Слідчим суддею встановлено, що постановою старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 від 12.10.2023 відмовлено в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000008 від 24.03.2021 про проведення повторної експертизи матеріалів, речовин та виробів.

Постанова мотивована тим, що у клопотанні зазначений перелік «незрозумілостей», який виділив для себе захисник та які останній вважає недоліками проведених експертиз, у зв`язку з чим вони не об`єктивні та невідповідні. На зазначені ствердження слід взяти до уваги те, що захисник не є спеціалістом у галузі фармакології, проведення експертиз щодо медичних засобів, а тому такі «незрозумілості» цілком зрозумілі, але вони не можуть бути підставою для призначення повторної експертизи. Крім того, проведення вказаних в клопотанні експертиз було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, де працюють лише досвідчені експерти та які зарекомендували себе лише з кращої сторони, як під час «простих» експертиз, так і під час проведення «складних» експертиз. Також експерти повідомляються про кримінальну відповідальність за заві око неправдивий висновок, тому це являється ще одним підтвердженням щодо об`єктивності та відповідності проведених експертиз. В клопотанні також зазначено про тиск зі сторони прокуратури та поліції на підозрюваних, свідків, та суд різними шляхами, та зазначено про припущення щодо можливого тиску на експерта. Дане ствердження являється необґрунтованим, як і в даному клопотанні, так і при вивченні матеріалів кримінального провадження, жодних заяв чи повідомлень з приводу таких фактів не надходило.

Так, слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні (ч.1 ст.223 КПК).

Правова природа аналізованого виду проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим.

Тобто, має бути чітко визначена мета проведення слідчої (розшукової) дії, яка має значення для здійснення неупередженого, повного та всебічного досудового розслідування. За відсутності обґрунтованого клопотання неможливим є його задоволення.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню (ч.1 ст.84 КПК України).

Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.93 КПК України).

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів (ч.3 ст.93 КПК України).

Слід також звернути увагу, що кримінальне процесуальне законодавство не покладає на сторону обвинувачення обов`язку проводити усі слідчі (розшукові) дії, які ініціює сторона захисту, оскільки такі дії в певних випадках можуть бути неможливими, недоцільними, передчасними або ж перешкоджати досягненню завдань кримінального провадження. Кримінальний процесуальний кодекс України пов`язує проведення певної слідчої дії із тим, що наявні такі відомості, які вказують на можливість досягнення її мети, а не із самим фактом звернення сторони захисту із клопотанням щодо такої слідчої дії.

Сторона захисту надає копію науково-консультативного висновку старшого наукового співробітника Лабораторії медичної біотехнології та ензимології Відділу біомедицини Фізико-хімічного інституту ім. О.В. Богатського на адвокатський запит ОСОБА_4 . З наданого висновку не вбачається конкретних спростувань висновку експерта у кримінальному провадженні. Більше того, старший науковий співробітник не попереджений про кримінальну відповідальність як експерт, у розумінні положень КПК України.

Таким чином, постанова старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 від 12.10.2023 про відмову у задоволенні клопотання є належним чином мотивована, на всі питання та сумніви сторони захисту є обґрунтовані відповіді.

Також заслуговують на увагу доводи слідчого, що 5-ти місячний строк у кримінальному провадженні завершився 16.10.2023, а стороні захисту було достатньо часу, щоб звернутися з подібними клопотаннями.

Крім того, як на правову підставу для задоволення скарги захисника та скасування постанови про відмову у задоволенні клопотання, сторона захисту посилається на п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України та ст. 220 КПК України.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Таким чином, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у нездійснені інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, зокрема такий строк визначений ст. 220 КПК України.

Статтею 220 КПК України передбачено, що клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

З матеріалів скарги вбачається, що на клопотання захисника сторона обвинувачення надала відповідь, а саме обґрунтовану та вмотивовану постанову у порядку, передбаченому ст. 220 КПК України, відтак скарга ОСОБА_4 у цій частині також не заслуговує на увагу.

Крім того слідчий долучає: копію повідомлення про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування в порядку ст. 290 КПК України від 13.10.2023, які підозрюваний ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_4 отримали під підпис 13.10.2023; копію протоколу про надання доступу до матеріалів досудового розслідування від 13.10.2023 із підписами підозрюваного ОСОБА_3 та захисника ОСОБА_4 .

Під час судового розгляду встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні було завершено та у відповідності до вимог ст. 290 КПК України сторонам відкрито матеріали кримінального провадження

Частиною 1 ст. 290 КПК України передбачено, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

З аналізу вказаної норми слід дійти висновку, що на стадії відкриття матеріалів кримінального провадження, сторона обвинувачення повідомляє про завершення досудового розслідування та про надання доступу до матеріалів досудового розслідування, що включає в себе можливість робити копії або відображення матеріалів, а сторона захисту за запитом прокурора зобов`язана надати доступ до матеріалів, вчинення будь-яких слідчих (розшукових) дій не передбачено.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ст. 22 КПК України).

За ч.ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, оскільки це має бути вирішено відповідно під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Главою 26 КПК України законодавцем чітко визначено та регламентовано порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування, проте як встановлено в судовому засіданні, така стадія досудового розслідування у кримінальному провадженні завершена, а відтак слідчий суддя приходить до переконання, що вимоги скарги задоволенню не підлягає.

Таким чином, згідно з ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи вищевикладене, скарга захисника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на відмову слідчого у задоволенні клопотання про проведення судово-криміналістичної експертизи у кримінальному провадженні №0000008 від 24.03.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 321-1 КК України задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303-309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_3 на відмову слідчого у задоволенні клопотання про проведення судово-криміналістичної експертизи у кримінальному провадженні № 0000008 від 24.03.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 321-1 КК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1

Повний текст виготовлено 26.10.2023