Справа № 127/9509/20
Провадження № 1-кп/127/349/20
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.11.2023 м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

представника потерпілої ОСОБА_6 ,

потерпілої ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000306 за обвинуваченням

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Вінниця, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої;

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до наказу Голови Правління ПАТ «КБ «Хрещатик» № 895-к від 03.11.2014 року, ОСОБА_8 переведена на посаду керуючого Вишенського відділення ПАТ «КБ «Хрещатик».

Відповідно до Посадової інструкції керуючого Вишенським відділенням ПАТ «КБ «Хрещатик» ОСОБА_5 , затвердженої 04.11.2014 року директором ПАТ «КБ «Хрещатик» ОСОБА_9 , до посадових обов`язків і прав Керуючого відносяться:

п. 4.1. - керівництво всією діяльністю Відділення у відповідності до повноважень, наданих йому Банком;

п. 4.3. - організація роботи працівників Відділення згідно з їхніми функціональними обов`язками;

п. 4.6. - контроль за дотриманням працівниками Відділення правил внутрішнього трудового розпорядку, збереження комерційної таємниці та захисту інформації; збереження штампів, печаток, цінностей та готівки;

п. 4.12. - надання обов`язкових до виконання працівниками Відділення доручень для поліпшення обслуговування клієнтів Відділення, загального вдосконалення роботи Відділення та покращення окремих його показників;

п .4.19. - надання розпоряджень, у межах своїх повноважень, які є обов`язковими для виконання працівниками Відділення;

п. 4.23. - здійснення контролю за виконанням посадових обов`язків та розпоряджень працівниками Відділення;

п. 4.28. - відповідає за зберігання готівки та цінностей, відкриття, закриття та опечатування сховища (сейфу) Відділення.

Відповідно до наказу Голови Правління ПАТ «КБ «Хрещатик» № 351-к від 09.04.2015 року, ОСОБА_5 звільнена з роботи за власним бажанням з 15 квітня 2015 року.

Таким чином, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, в період часу з 03.11.2014 року по 15.04.2015 року ОСОБА_5 була службовою особою, адже постійно обіймала в установі посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій.

Перебуваючи на посаді керуючого Вишенського відділення ПАТ «КБ «Хрещатик» та будучи службовою особою, ОСОБА_5 неналежно виконала своїх службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам ОСОБА_7 , спричинивши останній тяжкі наслідки, за наступних обставин.

06 травня 2014 року між ПАТ «КБ «Хрещатик» Вишенське відділення (Вінницьке РВ), в особі керуючого Вишенським Віділенням ПАТ «КБ «Хрещатик» ОСОБА_10 , та ОСОБА_7 було укладено Договір № 15 про надання в тимчасове користування індивідуального депозитного сейфу (ІДС).

Відповідно до п. 1.1. Договору № 15 про надання в тимчасове користування індивідуального депозитного сейфу, банк надає клієнту в тимчасове платне користування індивідуальний депозитний сейф № 1/12 розміром 100 мм х 300 мм, що розташований в приміщенні ПАТ "КБ «Хрещатик» за адресою: м. Вінниця вул. 600-річчя, 17, та забезпечує цілісність та охорону ІДС, а клієнт зобов`язується сплатити за надані банком послуги. Згідно з п. 1.2. вказаного договору, строк користування ІДС за цим договором з 06 травня 2014 року по 06 червня 2014 року включно, що складає 1 місяць оренди. За умовами п. 2.1 цього договору, банк зобов`язаний надати клієнту два примірники ключів від ІДС за умови виконання клієнтом вимог п. п. 2.3.1. та 2.3.2. цього договору; забезпечити цілісність та охорону ІДС. Відповідно до положень п. 2.4.2 договору, право користування ІДС було надано довіреній особі - ОСОБА_11

08 грудня 2014 року між ПАТ «КБ «Хрещатик», в особі керуючого Вишенським відділенням ОСОБА_5 , та ОСОБА_7 укладено Договір № 68 про надання в тимчасове користування індивідуального банківського сейфу, згідно з яким банк надає клієнту в тимчасове платне користування індивідуальний банківський сейф № НОМЕР_1 розміром 10 см, що розташований в приміщенні ПАТ «КБ «Хрещатик» за адресою: м. Вінниця, вул. 600-річчя, 17, та забезпечує цілісність та охорону ІБС, а клієнт зобов`язується сплатити надані банком послуги.

Додатковою угодою 1 від 06 січня 2015 року до Договору № 68 від 08 грудня 2014 року про надання в тимчасове користування індивідуального банківського сейфу, строк користування ІБС визначено з 06 січня 2015 року по 06 березня 2015 року включно, що складає 60 діб оренди.

Додатковою угодою 2 від 05 березня 2015 року до Договору № 68 від 08 грудня 2014 року про надання в тимчасове користування індивідуального банківського сейфу, строк користування ІБС визначено з 06 березня 2015 року по 04 травня 2015 року включно, що складає 60 діб оренди.

Порядок надання в оренду та зберігання цінностей клієнтів в індивідуальних банківських сейфах у ПАТ «КБ «Хрещатик» визначено розділом VI Інструкції про ведення касових операцій у ПАТ «КБ «Хрещатик», затвердженої Постановою правління ПАТ «КБ «Хрещатик» від 27.12.2012 р. № 2607 (у редакції Постанови Правління ПАТ "КБ "Хрещатик" від 05.06.2014 р. № 1230), далі - Інструкція.

Відповідно до п. 1.8. розділу VI Інструкції, відповідальним за організацію роботи сховища для ІБС є керівник установи банку.

Згідно з п. 1.10 Інструкції, здійснення всіх функцій щодо приймання на зберігання цінностей та надання в оренду ІБС покладається на співробітників банку (регіонального відділення, відділення), крім касових працівників за наказом банку (регіонального відділення). Цим же наказом визначаються обов`язки цих відповідальних працівників з організації роботи ІБС та розподіл ключів від сейфової кімнати, сховищ для ІБС та майстер-ключа.

Цим же наказом визначається особа, на яку покладається відповідальність за здійсненням контролю за дотриманням вимог розділу VI цієї Інструкції.

Наказом Вінницького регіонального відділення ПАТ «КБ «Хрещатик» № 243/1 від 04.11.2014 року «Про призначення відповідальних осіб по зберіганню та наданню в оренду ІБС, відкриття, закриття та опечатування сейфів для ІБС Вишенського відділення ПАТ «КБ «Хрещатик», призначено керуючу ОСОБА_5 , провідного економіста ОСОБА_12 , провідного економіста ОСОБА_13 відповідальними особами за здійснення всіх функцій щодо приймання на зберігання цінностей та надання в оренду ІБС, відкриття та закриття сховищ для ІБС № Д1 та № Д2 в операційний та післяопераційний час роботи Вишенського відділення.

На відповідальних осіб покладено обов`язок безумовно дотримуватися вимог розділу VI Інструкції про ведення касових операцій у ПАТ «КБ «Хрещатик» щодо порядку надання в оренду та зберігання цінностей клієнтів в індивідуальних банківських сейфах ПАТ «КБ «Хрещатик».

Відповідальність за організацію роботи сховища для ІБС та здійснення контролю за дотриманням вимог розділу VI Інструкції покладено на керуючого ОСОБА_5 ..

Пунктом 1.14 розділу VI Інструкції передбачено, що сховище для ІБС та сейфова кімната (перед сховище) обладнуються засобами охоронної сигналізації відповідно до вимог нормативно-правових актів Національного банку України з питань технічного стану та організації охорони приміщень банків України.

Наказом № 243/1 від 04 листопада 2014 року визначено, що ключі від сейфової кімнати від сховищ для ІБС № Д1 та № Д2 та майстер-ключ в операційний та післяопераційний час необхідно передавати між відповідальними особами по Журналу реєстрацій печаток, ключів від грошових сховищ, пломбірів, іменних штампів касирів.

Відповідно до п. 2 Правил користування індивідуальним депозитним сейфом, які є додатком до Договору про надання в тимчасове користування індивідуального депозитного сейфу, кожен з ІБС має два замки, які відкриваються тільки двома ключами, один з яких - ключ банку, а другий - ключ клієнта.

Як зазначено в п. 1.16 розділу VI Інструкції відкриття або закриття одним із ключів замка ІБС неможливо. Цим же пунктом Інструкції передбачено, що майстер-ключ виготовляється фірмою-виробником у двох примірниках. Один примірник видається відповідальній особі по Журналу реєстрації печаток, ключів від грошових сховищ, пломбірів, іменних штампів касирів, який веде працівник банку (регіонального відділення, відділення), на якого наказом покладені обов`язки ведення цього журналу. Керівник установи банку має забезпечити відповідальній особі належні умови зберігання майстер-ключа з метою уникнення несанкціонованого доступу до майстер-ключа сторонніх осіб. Другий примірник дублікат майстер-ключа зберігається в сховищі цінностей банку та обліковується на рахунку 9819.

Відповідно до п. 3.6. глави VI Інструкції відповідальна(і) особа(и) супроводжує (ють) клієнта до приміщення, де розміщені ІБС, відкриває(ють) двері сейфової кімнати, двері сховища, потім відкриває(ють) разом з клієнтом (кожен своїм ключем) замки орендованого клієнтом ІБС. Відповідальна особа, за якою закріплений майстер-ключ, виймає його зі шпарини замка.

Відповідно до п. 3.7 глави VI Інструкції клієнт виймає вміст ІБС та з метою унеможливлення спостереження за його роботою з цінностями відповідальною(ми) особою(ми) переходить до спеціального робочого місця (кабіни).

Як встановлено п. 3.8 глави VI Інструкції під час роботи клієнта з цінностями відповідальна(і) особа(и) залишається(ються) в приміщенні для ІБС.

Клієнт після закінчення роботи з цінностями, вкладає їх в ІБС. ІБС замикається ключем клієнта та (або) майстер-ключем відповідальної (них) особи (осіб) банку в залежності від модифікації замка. Відповідальна(і) особа(и) замикає(ють) сховище для ІБС (п. 3.9. Інструкції).

Відповідно до вимог, встановлених п. 1.12 розділу VI Інструкції, доступ до ІБС мають виключно клієнти, їх довірені особи та відповідальні працівники банку (регіонального відділення, відділення).

Відповідно до п. 3.5. розділу VI Інструкції, під час відвідування клієнтом або його довіреною особою ІБС, відповідальна особа в картці відвідувань проставляє дату, час відкриття/закриття клієнтом ІБС, підпис відповідальної особи. Клієнт також проставляє свій підпис в підтвердження належного стану ІБС.

Згідно з Картками відвідувань клієнтами ОСОБА_7 та ОСОБА_11 ІДС 1/12, останні відвідували сейф двічі: 07 травня 2014 року та 25 березня 2015 року.

25.03.2015 року ОСОБА_7 виявила відсутність в її індивідуальному депозитному сейфі № НОМЕР_1 , що знаходився у Вишенському відділенні ПАТ «КБ «Хрещатик», за адресою м. Вінниця, вул. 600-річчя, 17, належних їй грошових коштів в сумі 150000 доларів США.

Згідно з висновком експерта № 134-Т від 01 квітня 2015 року, сувальні механізми накладного замка на дверцятах до комірки індивідуального сейфу № 12, яка була вилучена 25 березня 2015 року під час огляду місця події за фактом крадіжки з ПАТ «КБ «Хрещатик», що знаходиться по вул. 600-річчя, 17 у м. Вінниці, - справний та приводиться в дію за допомогою трьох ключів, які представлені на дослідження. На поверхнях корпусу вставного замка будь-які характерні пошкодження, що могли б виникнути на їх поверхнях внаслідок відкривання їх за допомогою сторонніх предметів, зокрема сліди віджиму та зламу, - відсутні. Відсутність на деталях досліджуваного вставного замка слідів, що відрізняються за формою, розмірами, розташуванням від конфігурації борідок представлених на дослідження ключів свідчать, що шляхом підбору ключа, за допомогою сторонніх предметів (підібраними ключами, викрутками, металевими фомками та іншими предметами та ін.) цей замок не був відімкнутий.

Згідно з висновком експерта № 132-Т від 30 березня 2015 року, на поверхні стрижня ключа, який надійшов на дослідження в номерному пакеті № 1 та вилучений 23 березня 2015 року, за фактом крадіжки грошових коштів у ОСОБА_7 з ПАТ «КБ «Хрещатик» по вул. 600-річчя, 17 в м. Вінниці, є залишки пластичної речовини синього та червоного кольору, сліди, які характерні для виготовлення з даного ключа копій механічним способом відсутні. На поверхні стрижня ключа, який надійшов на дослідження в номерному пакеті № 5, є залишки пластичної речовини червоного кольору, сліди, які характерні для виготовлення з даного ключа копій механічним способом відсутні.

Таким чином, ОСОБА_5 , неналежно виконуючи свої службові обов`язки, передбачені п. п. 1.14, 1.16, 3.6, 3.7, 3.8, 3.9 розділу VI Інструкції про ведення касових операцій у ПАТ «КБ «Хрещатик», затвердженої Постановою правління ПАТ «КБ «Хрещатик» від 27.12.2012 року № 2607 (у редакції Постанови Правління ПАТ «КБ «Хрещатик» від 05.06.2014 р. № 1230), через несумлінне ставлення до них, в порушення вищевказаних вимог не забезпечила передавання майстер-ключа по Журналу реєстрації печаток, ключів від грошових сховищ, пломбірів, іменних штампів касирів, не забезпечила постійне перебування працівника банку в сховищі під час перебування там клієнтів, а також не забезпечила постійне знаходження сховища під охоронною сигналізацією.

Внаслідок службової недбалості ОСОБА_5 , невстановлена особа в період з 07.03.2015 року по 25.03.2015 року, отримавши безперешкодний доступ до індивідуального депозитного сейфу № НОМЕР_1 , що знаходився у Вишенському відділенні ПАТ «КБ «Хрещатик», за адресою м. Вінниця, вул. 600-річчя, 17, що на той час тимчасово використовувався ОСОБА_7 , викрала з сейфу належні останній грошові кошти в сумі 150000 доларів США, що станом на 25.03.2015 року складало 3493176,60 грн.

В судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_5 свою вину у скоєнні інкримінованого їй правопорушення при зазначених вище обставинах не визнала, надала суду наступні показання. Вона працювала провідним спеціалістом у Вишенському відділенні ПАТ «КБ Хрещатик». На той час керуючою відділенням була ОСОБА_10 .

Одного дня до відділення банку привезли сейфи. В приміщення їх занесли охоронці та розмістили в окремій кімнаті, яка до того часу була пуста. Пізніше, навесні, керуюча відділенням привезла ключі від цих сейфів. У вересні 2013 року був запущений депозитарій, його роботою займалася ОСОБА_10 . Вона в той час перебувала у відпустці, а коли вийшла, то депозитарій уже працював.

Вона пригадує, як у відділення банку прийшла ОСОБА_7 з сином. Останні оформили договір про користування сейфом. Від банку цей договір підписувала ОСОБА_10 . Договір продовжувався, коли закінчувався строк користування сейфом.

У вересні-жовтні 2014 року вона перебувала у відпустці. В цей час до неї зателефонувала заступник директора банку та повідомила їй, що ОСОБА_10 звільнилася і тепер її планують призначити на посаду керуючої відділенням. На це вона повідомила, що не вийде з відпустки передчасно. Після своєї відпустки вона стала керуючою відділенням. Вона прийняла відділення і, в тому числі, депозитарій. ОСОБА_10 перед своїм звільненням все передала ОСОБА_12 , а потім остання передала все їй уже після її призначення на посаду.

Вона хотіла удосконалити роботу депозитарію і зверталася з цього приводу до центрального офісу банку в м. Київ з відповідним листом, але змін не було.

Протягом чотирьох місяців все було добре. А на початку березня 2015 року один з клієнтів повідомив, що з його сейфу зникли цінності. Після цього клієнт поїхав, а вона повідомила про це поліцію та керівництво. Далі вони вирішили запропонувати всім клієнтам депозитарію перевірити свої сейфи на наявність в них цінностей. Коли до банку прийшла ОСОБА_7 , то виявила, що з її сейфу зникли цінності.

В подальшому ще п`ять чи шість клієнтів виявили зникнення цінностей.

На момент виявлення зникнення цінностей ніяких видимих пошкоджень не було.

Після відкриття в їх відділенні депозитарію перших пів року клієнтів було мало, до 10 осіб. Доступ до кімнати з ІДС мали керуючий відділенням і два економісти. Сейфова кімната була обладнана звичайними дверима, які здавалися під сигналізацію з окремим пультом, на дверях було два замки. Він кожного сейфу було по два ключі - один банківський, один клієнтський. Після підписання договору клієнт отримував свій ключ у банку (ключ був в окремому опечатаному конверті). Ячейку клієнта, без ключа клієнта, відчинити чи зачинити не можливо. Щоранку керуюча відділенням розпломбовувала депозитарій. Коли клієнт працював з цінностями за столом, то відповідальний працівник банку стояв у дверях при вході в кімнату спиною до клієнта.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_7 надала суду наступні показання. 06.05.2014 року вона звернулася в банк «Хрещатик» і оформила договір про оренду індивідуального банківського сейфу. Строк договору був один місяць, але в подальшому він неодноразово продовжувався.

07.05.2014 року вона разом з сином прийшла до банку та поклала до свого сейфу 150000 доларів США, які знаходилися у двох пакетах. Після цього вони пішли з відділення банку. З грошей, які вона з сином поклали в сейф - 10000 доларів США належали їй особисто, а решта - синові.

Коли вони йшли до приміщення з сейфами, то з ними була ОСОБА_5 . Остання відчинила приміщення, а потім своїм ключем відчинила сейф. Далі вона уже своїм ключем повністю відімкнула сейф та поклала туди гроші. Ключів від її сейфу було два, обидва були в неї, вона зберігала їх вдома.

Коли вони заходили в приміщення депозитарію, то сигналізації не було. В приміщенні був високий сейф, стіл і шафа. При вході сидів охоронець та були звичайні дерев`яні двері. Ячейку не можливо було відімкнути лише її ключем, потрібен був також майстер-ключ, який був у ОСОБА_5

23.03.2015 року до неї зателефонувала ОСОБА_5 і сказала, що їй необхідно продовжити строк договору. 24.03.2015 року о 11:00 год. вона прийшла у відділення банку. ОСОБА_5 сказала їй перевірити сейф. Вона відчинила свій сейф і виявила зникнення грошей. ОСОБА_5 вийшла в зал і сказала: «Дівчата, вже третя крадіжка.» Після цього вона викликала поліції, з банку вилучили ключі.

На даний час її позов до банку про відшкодування матеріальної шкоди було задоволено, однак жодного відшкодування вона досі не отримала.

Після цієї події в неї різко погіршився зір, через стрес у неї виникла гіпертонія, вона змушена постійно приймати ліки, не спить та не їсть.

Їй відомо, що ОСОБА_10 була керуючою відділенням банку, однак особисто вона з нею не знайома та ніколи її не бачила.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_11 надав суду наступні показання. На той час він проживав у м. Одеса.

В лютому 2014 року він продав будинок і земельну ділянку в м. Одеса. У зв`язку з політичною нестабільністю він вирішив кошти його сім`ї, отримані від продажу вказаної нерухомості, перевезти у м. Вінницю.

Пошуком сейфу в банку та укладенням договору займалася його матір - ОСОБА_7 . В банку він був лише один раз - коли вони поміщали гроші у ячейку.

Так, коли він з матір`ю прийшли в банк, то отримали ключі. Разом з працівником банку - ОСОБА_12 вони зайшли в кімнату з вікном, на якому була внутрішня решітка. Двері в цю кімнату були звичайні. В кімнаті був стіл. Один ключ від їй сейфу був у працівника банку, інший - у них. Їхні ключі постійно знаходилися в його матері, остання нікому їх не передавала.

В свою ячейку він з матір`ю помістили 150000 доларів США. При цьому, з цих грошей 10000 доларів США належали його матері, а 140000 доларів США - це кошти його сім`ї.

Через деякий час від своєї матері він дізнався, що їй подзвонили з банку та попросили перевірити ячейку. Вона прийшла в банк та виявила, що їх ячейка пуста.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_12 надала суду наступні показання. З 2010 року по 2015 рік вона працювала провідним економістом в Вишенському відділенні банку «Хрещатик» по вул. 600-річчя, 17 в м. Вінниця. Вона обслуговувала клієнтів, в тому числі тих, хто орендував ячейку в депозитарії. Вона консультувала клієнтів, робила заявки на отримання ключа. Для отримання ключа клієнт мав надати паспорт, ідентифікаційний номер та заповнити анкету. Вона готувала всі документи, а потім клієнт отримував два екземпляри своїх ключів. Також був один ключ у банку - майстер-ключ, який зберігався у керуючої відділення в сейфі. Остання могла передавати цей ключ економісту, щоб той провів клієнта в депозитарій.

Клієнт ставив свій підпис у картці відвідувань депозитарію при вході і виході з нього. Щоб клієнт міг зайти в приміщення депозитарію, відповідальний працівник знімав сигналізацію. Ключ від дверей цього приміщення був у керуючої відділенням. Приміщення депозитарію являло собою не дуже велику кімнату. Відповідальний працівник банку (в тому числі це могла бути і вона) провертав свій майстер-ключ у замку сейфу клієнта, а після цього клієнт уже своїм ключем міг відчинити свій сейф. Поки клієнт працював з вмістом своєї ячейки - працівник банку був поряд.

ОСОБА_10 , яка була на той час керуючою відділення, займалася встановленням сейфів, а потім вона сама працювала з клієнтами.

Коли керуючою відділення стала ОСОБА_5 , то остання намагалася покращити роботу депозитарію і ввела журнал, в якому фіксували хто і коли брав майстер-ключ.

Вона пам`ятає перший і другий випадки виявлення зникнення цінностей. Клієнти виходили з приміщення депозитарію та казали, що їх цінності зникли.

Коли ОСОБА_7 виявила, що в неї зникли гроші, то ОСОБА_5 викликала поліцію.

Їй відомо, що після звільнення ОСОБА_10 стала клієнтом банку та користувалася банківською ячейкою.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_14 надала суду наступні показання. З 2013 року до закриття відділення банку «Хрещатик» вона працювала завідуючою касою. Вона також обслуговувала клієнтів депозитарію, відповідала за зберігання ключів депозитарію.

Депозитарій облаштовували при ній, але звідки привезли сейфи, їй не відомо. Приміщення сховища знаходилося у відділенні банку.

Ключі від сейфів їй принесла ОСОБА_10 . Було по два ключі для кожного клієнта. Вона їх двічі перепакувала та зберігала у спеціальному сховищі в сейфі до моменту видачі їх клієнтам. Майстер-ключ був у начальника відділення. Чи передавала ОСОБА_10 майстер-ключ ОСОБА_5 особисто їй не відомо. Але коли ОСОБА_5 стала керуючою, то ключ був у неї.

Коли вперше виявили зникнення вмісту ячейки, то ОСОБА_5 була шокована. Всього таких випадків зникнення цінностей було п`ять.

Їй відомо, що після звільнення ОСОБА_10 стала клієнтом банку та користувалася банківською ячейкою, але це тривало не довго.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_13 надала суду наступні показання. У 2015 році вона працювала головним спеціалістом у банку «Хрещатик». Депозитарій, який був у відділенні обслуговували троє працівників - два економісти і начальник відділення. На той час начальником відділення була ОСОБА_5 .

Коли приходив клієнт - хтось з цих трьох відповідальних працівників (в тому числі це могла бути вона) підіймав справу, відмикав ключем кімнату депозитарію, далі майстер-ключем, який зберігався в сейфі у ОСОБА_5 , відмикав ячейку клієнта.

Крім вищевказаних трьох працівників ніхто не мав права користуватися ключами.

Пломби з депозитарію знімали кожного ранку, а сигналізацію знімали для кожного клієнта.

Їй відомо, що ОСОБА_10 - колишній керівник відділення Після звільнення остання була клієнтом депозитарію. ОСОБА_10 відвідувала банк досить часто, але обслуговувалася так само, як і всі клієнти банку.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_10 надала суду наступні показання. Близько 10 років вона працювала в банку «Хрещатик», була начальником депозитарного відділу. Близько року була в.о. керуючого і керуючою відділенням.

Директор банку наполягав, щоб вони відкрили депозитарій у своєму відділенні. До них привезли сейфи та поставили в одній з кімнат приміщення банку. Ключі їй принесли в мішку служба безпеки, а потім вони запаковували їх в окремі пакунки. Розсортувавши всі ключі від сейфів, їх здали в касу. При цьому акт прийому-передачі не складали. Майстер-ключ знаходився в неї, або в того, хто її заміняв (економісти). Коли вона йшла, то передавала майстер-ключ економісту, щоб клієнт міг отримати всі послуги. На вході до депозитарію була сигналізація з окремим пультом.

Для роботи з сейфом клієнт приходив в банк, оформлював договір, платив за послуги і отримував два ключі.

За період її роботи було зайнято до десяти ячейок депозитарію. Коли збільшилася кількість зайнятих ячейок, то вона попередила керівництво про своє звільнення. Вона звільнилася з відділення банку, оскільки їй не подобалася робота депозитарію. При звільненні ніхто не перевіряв її роботу, на її місце тоді ще нікого не знайшли.

Після звільнення вона була клієнтом банку - користувалася депозитарієм. У свій сейф вона поклала гроші від продажу квартири, а потім, майже щодня, вона купувала валютні цінності (злоті) і клала їх в ячейку. Тому в той період вона відвідувала банк дуже часто.

Одного дня вона приїхала на роботу до свого чоловіка, який працював у банку поряд, та помітила, що біля відділення банку «Хрещатик» багато поліції. Від дівчат вона дізналася про зникнення майна та залишилася чекати, щоб забрати своє майно з ячейки.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_15 надала суду наступні показання. Вона протягом року працювала у відділенні банку «Хрещатик» разом з ОСОБА_5 . Остання спочатку була економістом, а потім керуючою відділенням.

Вона не мала жодного відношення до банківських сейфів, оскільки була другим касиром.

В судовому засіданні були досліджені документи, надані сторонами кримінального провадження, а саме:

- витяги з ЄРДР від 13.02.2020 року, 11.03.2020 року;

- постанова про виділення матеріалів досудового розслідування;

- заява ОСОБА_16 від 25.03.2015 року;

- протокол огляду місця події від 25.05.2015 року, відповідно до якого проводився огляд приміщення банку «Хрещатик» по вул. 600-річчя в м. Вінниця;

- постанови про призначення експертиз;

- висновок експерта № 130-Т від 07.04.2015 року, відповідно до якого відбитки на контактних поверхнях пломби, яка вилучена 25.03.2015 року з ПАТ КБ «Хрещатик», нанесено пломбіатором, який вилучений 25.03.2015 року з ПАТ КБ «Хрещатик»;

- висновок експерта № 132-Т від 30.03.2015 року, відповідно до якого на поверхні стрижня ключа, який надійшов на дослідження в номерному пакеті № 1 та вилучений 23 березня 2015 року, за фактом крадіжки грошових коштів у ОСОБА_7 з ПАТ «КБ «Хрещатик» по вул. 600-річчя, 17 в м. Вінниці, є залишки пластичної речовини синього та червоного кольору, сліди, які характерні для виготовлення з даного ключа копій механічним способом відсутні. На поверхні стрижня ключа, який надійшов на дослідження в номерному пакеті № 5, є залишки пластичної речовини червоного кольору, сліди, які характерні для виготовлення з даного ключа копій механічним способом відсутні;

- висновок експерта № 131-Т від 04.04.2015 року, відповідно до якого циліндровий механізм замка, який вилучений 25.03.2015 року з ПАТ КБ «Хрещатик», справний і роботоздатний;

- довідка Управління НБУ у Вінницькій області від 03.04.2015 року про офіційний курс гривні;

- заява ОСОБА_17 від 21.04.2015 року;

- протокол огляду місця події від 21.04.2015 року, відповідно до якого проводився огляд приміщення банку «Хрещатик» по вул. 600-річчя, 17 в м. Вінниця;

- висновок експерта № 134-Т від 01.04.2015 року, відповідно до якого сувальні механізми накладного замка на дверцятах до комірки індивідуального сейфу № 12, яка була вилучена 25 березня 2015 року під час огляду місця події за фактом крадіжки з ПАТ «КБ «Хрещатик», що знаходиться по вул. 600-річчя, 17 у м. Вінниці, - справний та приводиться в дію за допомогою трьох ключів, які представлені на дослідження. На поверхнях корпусу вставного замка будь-які характерні пошкодження, що могли б виникнути на їх поверхнях внаслідок відкривання їх за допомогою сторонніх предметів, зокрема сліди віджиму та зламу, - відсутні. Відсутність на деталях досліджуваного вставного замка слідів, що відрізняються за формою, розмірами, розташуванням від конфігурації борідок представлених на дослідження ключів свідчать, що шляхом підбору ключа, за допомогою сторонніх предметів (підібраними ключами, викрутками, металевими фомками та іншими предметами та ін.) цей замок не був відімкнутий;

- висновок експерта № 68п від 04.04.2016 року, відповідно до якого виражених ознак свідомого введення в оману та відвертої брехні в діях та показаннях потерпілої ОСОБА_7 , які вона надавала 28.10.2015 року, не виявлено;

- заява про кримінальне правопорушення від 26.10.2017 року, відповідно до якої ОСОБА_7 просить внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування за ст. 367 КК України щодо невиконання та неналежного виконання посадовими особами ПАТ КБ «Хрещатик» своїх службових обов`язків;

- рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 28.04.2016 року;

- ухвала Апеляційного суду Вінницької області від 21.12.2016 року;

- ухвала Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.09.2017 року;

- постанова про зміну кваліфікації від 13.02.2020 року;

- заява ОСОБА_16 від 04.11.2014 року;

- наказ № 895-к від 03.11.2014 року;

- договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 04.11.2014 року;

- заява ОСОБА_16 від 02.04.2015 року;

- наказ № 351-к від 09.04.2015 року;

- посадова інструкція керуючого Вишенським відділення ПАТ «КБ «Хрещатик» ОСОБА_16 ;

- заяви ОСОБА_13 ;

- накази від 16.01.2015 року та від 09.04.2015 року;

- посадова інструкція ОСОБА_13 ;

- заяви ОСОБА_18 ;

- накази від 21.12.2010 року та від 30.04.2015 року;

- договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 21.12.2010 року;

- посадова інструкція ОСОБА_19 ;

- договори купівлі-продажу;

- протокол тимчасового доступу до речей і документів від 23.04.2020 року та опис вилучених документів, відповідно до яких слідчий отримав копію матеріалів судової цивільної справи № 127/22027/15-ц в трьох томах;

- ухвали слідчих суддів Вінницького міського суду Вінницької області від 06.04.2020 року.

Також в судовому засіданні було досліджено копії документів з цивільної справи № 127/22027/15-ц.

Оцінивши кожен доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд вважає, що винуватість обвинуваченої ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення доведена досудовим розслідуванням та знайшла повне підтвердження в судовому засіданні з огляду на таке.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 367 КК України, службова недбалість - це невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Об`єктивна сторона службової недбалості включає в себе наявність таких ознак: 1) діяння у формі невиконання чи неналежного виконання службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них (дія чи бездіяльність); 2) суспільно небезпечні наслідки у вигляді завдання істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб (ч. 1 ст. 367 КК У) чи у вигляді тяжких наслідків (ч. 2 ст. 367 КК У); 3) причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.

Невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків може виявлятися не лише в одноразовій бездіяльності або дії, але й у тривалій бездіяльності або ряді дій, виконаних неналежним чином.

Відповідно до наказу Голови Правління ПАТ «КБ «Хрещатик» № 895-к від 03.11.2014 року, ОСОБА_5 переведена на посаду керуючого Вишенським відділенням ПАТ «КБ «Хрещатик» та враховуючи п. 4.1, 4.3., 4.6., 4.12., 4.19., 4.23., 4.28 ОСОБА_5 була службовою особою. Відповідно до п.1.8. розділу VI Інструкції про ведення касових операцій відповідальним за організацію роботи сховища для ІДС є керівник установи банку .

Наказом Вінницького регіонального відділення ПАТ «КБ «Хрещатик» № 243/1 від 04.11.2014 року, призначено керуючу ОСОБА_20 , провідного економіста ОСОБА_12 , провідного економіста ОСОБА_13 відповідальними особами за здійснення всіх функцій щодо приймання на зберігання цінностей та надання в оренду ІДС, відкриття та закриття сховищ для ІДС № Д1 та № Д2 в операційний та післяопераційний час роботи Вишенського відділення. Відповідальність за організацію роботи сховища для ІДС та здійснення контролю за дотриманням вимог розділу VI Інструкції покладено на керуючого ОСОБА_20 .

Пунктом 1.14 розділу VI Інструкції передбачено, що сховище для ІДС та сейфова кімната (перед сховищем) обладнуються засобами охоронної сигналізації. Наказом № 243/1 від 04 листопада 2014 року визначено, що ключі від сейфової кімнати від сховищ для ІДС № Д1 та № НОМЕР_2 та майстер-ключ в операційний та післяопераційний час необхідно передавати між відповідальними особами по Журналу реєстрацій печаток, ключів від грошових сховищ, пломбірів, іменних штампів касирів.

В судовому засіданні ОСОБА_5 не заперечувала той факт, що вона керувала відділенням, де знаходилися індивідуальні сейфи. Однак, ОСОБА_5 заперечувала, що недбало ставилася до виконання своїх обов`язків, вона діяла згідно з інструкціями та ставила питання перед керівництвом про покращення облаштування кімнати з сейфами.

Потерпіла ОСОБА_7 в судовому засіданні підтвердила, те, що її грошові кошти в сумі 150 000 доларів США зберігалися в ІДС Вишенського відділення ПАТ «КБ «Хрещатик». Наявність таких грошей та факт їх зберігання сейфі підтверджується показаннями свідка ОСОБА_11 , копіями договорів купівлі-продажу нерухомості та договором № 15 від 06.05.2014 року між ОСОБА_7 та ПАТ «КБ «Хрещатик» про надання в тимчасове користування індивідуального депозитного сейфу, який у подальшому декілька разів пролонгувався.

25.03.2015 року потерпілою ОСОБА_7 виявлено зникнення з її індивідуального сейфу належних їй грошових коштів. Те, що гроші потерпілої зникли з сейфу підтвердили в судовому засіданні свідки ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 та ОСОБА_12 . Також зникнення грошей потерпілої підтверджується дослідженими в ході судового розгляду документами, а саме: рішенням Вінницького міського суду Вінницької області у цивільній справі № 127/22027/15-ц від 28.04.2016 року та протокол огляду місця події від 25.03.2015 року.

Згідно з Картками відвідувань клієнтами ОСОБА_7 та ОСОБА_11 ІДС 1/12, останні відвідували сейф двічі: 07 травня 2014 року та 25 березня 2015 року, що підтверджує факт того, що вказані особи не могли самостійно забрати з сейфу свої грошові цінності.

До обладнання сейфових кімнат, сховищ для ІДС та їх захисту існує ряд вимог, виконання яких має контролювати керуючий відділенням банку, відповідно до своїх посадових обов`язків. Так, саме ОСОБА_5 , будучи керуючу Вишенським відділенням ПАТ «КБ «Хрещатик», згідно зі своїми посадовими обов`язками повинна була забезпечити виконання всіх передбачених правил користування індивідуальними сейфами.

Однак, сейфи в сховищі Вишенського відділення не були обладнані сигналізацією, а кімната, у якій знаходилися сейфи з ІДС, не завжди знаходилась під увімкненою сигналізацією. Крім того, в сховищі Вишенського відділення було відсутнє спеціальне робоче місце (кабіна) та працівники банку виходили з сховища, поки клієнти працювали зі своїми ІБС. Дані факти підтверджуються показаннями потерпілої ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_21 та протоколами огляду місця події від 25.03.2015 року та від 21.04.2015 року. Також свідок ОСОБА_12 зазначила, що можливо сигналізація не завжди була увімкнута на приміщенні депозитарію, а коли клієнт працював із вмістом свого ІБС працівник банку виходив з приміщення депозитарію.

В сейфовій кімнаті зберігалися документи, тобто фактично дане приміщення використовувалася як архів, до сховища могли вільно заходили працівники банку, що є грубим порушенням правил безпеки та доступу до сеймової кімнати. В судовому засіданні це підтвердили свідки ОСОБА_12 , яка зазначила, що в приміщенні депозитарію економістами або керуючою складалися документи про банківський день, ці документи повинні були передаватися в архів, та свідок ОСОБА_14 , яка зазначила, що в депозитарії зберігалися документи економістів.

Крім цього, свідки ОСОБА_12 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 , ОСОБА_10 , а також обвинувачена ОСОБА_5 стверджували, що майстер-ключ знаходився у сейфі у завідуючого відділенням, ключ від якого був також у провідного економіста, який у відсутність керуючого відділенням самостійно брав майстер-ключ з сейфу без реєстрації в журналі. Крім того, завідуюча часто передавала майстер-ключ з рук в руки іншим працівникам банку без фіксування в журналі, що створювало умови для доступу до сейфової кімнати без будь-якого контролю.

За результатами аналізу досліджених в ході судового розгляду даного кримінального провадження доказів суд вважає, що було доведено факт службової недбалості в діях ОСОБА_5 , яка перебуваючи на посаді керуючого Вишенського відділення ПАТ «КБ «Хрещатик», та будучи службовою особою, неналежно виконуючи свої службові обов`язки, передбачені п.п. 1.14, 1.16, 3.6, 3.7, 3.8, 3.9 розділу VI Інструкції про ведення касових операцій у ПАТ «КБ «Хрещатик», затвердженої Постановою правління ПАТ «КБ «Хрещатик» від 27.12.2012 року № 2607, через несумлінне ставлення до них, в порушення вищевказаних вимог не забезпечила передавання майстер-ключа по Журналу реєстрації печаток, ключів від грошових сховищ, пломбірів, іменних штампів касирів, не забезпечила постійне перебування працівника банку в сховищі під час перебування там клієнтів, а також не забезпечила постійне знаходження сховища під охоронною сигналізацією. Така службова недбалість ОСОБА_5 призвела до того, що невстановлена особа, отримавши безперешкодний доступ до індивідуального депозитного сейфу № НОМЕР_1 , що знаходився у Вишенському відділенні ПАТ «КБ «Хрещатик», за адресою м. Вінниця, вул. 600-річчя, 17, що на той час тимчасово використовувався ОСОБА_7 , викрала з сейфу належні останній грошові кошти в сумі 150 000 доларів США.

Винуватість ОСОБА_5 у скоєнні інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується належними та допустимим доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Суд кваліфікує дії ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 367 КК України, як службова недбалість, тобто неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян та спричинило тяжкі наслідки.

При визначенні виду та міри покарання суд враховує ступінь тяжкості вчиненого злочину, особу обвинуваченої та обставини, що обтяжують та пом`якшують її покарання.

Зокрема судом враховано, що ОСОБА_5 раніше не судима, на обліках у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, за місцем проживання компрометуючих даних не надходило, за місцем роботи характеризується позитивно.

Обставиною, що пом`якшує покарання ОСОБА_5 суд вважає наявність в неї неповнолітньої дитини.

Обставин, що обтяжують покарання ОСОБА_5 , судом не встановлено.

За таких обставин, суд вважає, що ОСОБА_5 слід призначити покарання у вигляді позбавлення волі на певний строк з позбавленням права обіймати посади пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих функцій на строк три роки без штрафу.

Разом з тим суд вважає, що ОСОБА_5 на підставі ст. 49, ч. 5 ст. 74 КК України має бути звільнена від відбування покарання за ч. 2 ст. 367 КК України, оскільки даний злочин є нетяжким злочином відповідно до положень ст. 12 КК України, з моменту його вчинення спливло більше ніж п`ять років.

Суд вважає, що процесуальні витрати по проведенню експертиз слід віднести на рахунок держави, а також вирішити долю речових доказів в порядку ст. 100 КПК України.

Перед початком судового розгляду потерпілою ОСОБА_7 було заявлено цивільний позов до ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди, який мотивований наступним. Після крадіжки грошей з її індивідуального сейфу у банку вона була шокована, ця подія негативно вплинула на подальше життя її родини. На даний час викрадені гроші їй не повернуті. Вона змушена відчувати моральні переживання в судових засіданнях. В неї погіршилися стосунки з сином, оскільки це вона вмовила його віднести гроші до банківської установи, і тепер відчуває провину. Її чоловік мав хворе серце, а вищевказана подія спровокувала у чоловіка кризовий стан, внаслідок чого чоловік передчасно помер. Подія злочину підірвала і її здоров`я, загострилися її хронічні хвороби, погіршився зір. Завдану їй моральну шкоду ОСОБА_7 оцінила в один мільйон гривень та просила стягнути вказану суму з обвинуваченої ОСОБА_5 . Також позивач просить суд стягнути з обвинуваченої витрати на правову допомогу.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_7 та представник потерпілого ОСОБА_6 підтримали цивільний позов.

Обвинувачена ОСОБА_5 цивільний позов не визнала.

Захисник ОСОБА_4 просив суд відмовити в задоволенні позову.

Прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників процесу прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При вирішенні питання про відшкодування моральної шкоди потерпілому, суд враховує положення Постанови Пленуму ВСУ № 4 від 31.03.1995 р., зокрема п. 4, який встановлює, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. А також п. 9 вказаної Постанови, згідно якого розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

У постанові від 5 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20 Об`єднана палата КЦС зазначила, що зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала моральної шкоди, та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди.

Виходячи із наведеного суд вважає, що безумовно потерпіла зазнала певних моральних страждань внаслідок вчинення відносно неї злочину ОСОБА_5 та має право на відшкодування такої шкоди. Однак, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що позивачем моральна шкода оцінена невірно. В підтвердження позовних вимог морального характеру позивач надала ряд документів, в яких вказано, що потерпіла хворіє, пройшла ряд обстежень, їй було встановлено діагнози та призначено лікування. Також обстеження проходив її чоловік, а згодом він помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть. Оцінюючи моральну шкоду в значну суму - 1 000 000 грн., цивільний позивач не надала жодного доказу того, що погіршення її здоров`я та смерть її чоловіка безпосередньо пов`язані лише з вчиненням відносно нею злочину ОСОБА_5 , і інші фактори на настання всіх цих подій не вплинули. Суд оцінює моральну шкоду спричинену потерпілій в 1 00 000 грн. та вважає, що ця сума підлягає стягненню з ОСОБА_5 , оскільки між понесеними потерпілою моральними стражданнями та протизаконними діями ОСОБА_5 є прямий причинний зв`язок.

Суд також вважає, що витрати на правову допомогу слід стягнути з обвинуваченої на користь потерпілої, оскільки ці витрати підтверджуються квитанціями, виданими адвокатом ОСОБА_6 , яка представляла інтереси потерпілої в суді.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 368, 370, 374 КПК України та ст. 65 КК України, суд, -

УХВАЛИВ:

ОСОБА_5 визнати винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, та призначити їй покарання у вигляді трьох років позбавлення волі з позбавленням права обіймати посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських обов`язків на строк два роки без штрафу.

Відповідно до ст. 49, ч. 5 ст. 74 КК України звільнити ОСОБА_5 від покарання в зв`язку із закінченням строків давності.

Процесуальні витрати по проведенню експертиз віднести на рахунок держави.

Речові докази у кримінальному провадженні, а саме:

копії документів з цивільної справи № 127/22027/15-ц, які зберігаються при матеріалах кримінального провадження - залишити там же.

Цивільний позов потерпілої ОСОБА_7 задовольнити частково. Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_7 сто тисяч гривень відшкодування моральної шкоди та дев`ятнадцять тисяч чотириста вісім гривень судових витрат на правову допомогу. В решті позовних вимог відмовити.

Вирок може бути оскаржений до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти діб з моменту його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК України, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку суду. Вручити копію вироку обвинуваченим та прокурору - негайно. Учаснику судового провадження, який не був присутній у судовому засіданні копію вироку суду надіслати поштою не пізніше наступного дня після його ухвалення.

Суддя :