Справа № 626/3132/23
Провадження № 1-кп/626/433/2023
УХВАЛА

про продовження запобіжного заходу

01 листопада 2023 року Красноградський районний суд Харківської області в складі судді: ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , секретаря судового засідання ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Краснограда кримінальне провадження за №0000740 від 21.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 156 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Красноградського районного суду надійшло кримінальне провадження за №0000740 від 21.07.2023 за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 156 КК України.

11 вересня 2023 року слідчим суддею Красноградського районного суду Харківської області відносно ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, а саме до 07.11.2023 року.

У судовому засіданні прокурор заявив письмове клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого строком на 60 днів, оскільки на даний час не встановлено будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які були враховані слідчим суддею при постановлені ухвали від 11.09.2023 для застосування стосовно нього більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Законний представник потерпілої просила задовольнити клопотання прокурора.

Захисник та обвинувачений просили обрати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з таких підстав.

Згідно ч.ч.1-3 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

У відповідності до положень ч.1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.

З клопотання прокурора та обвинувального акту з долученим реєстром матеріалів досудового розслідування вбачається, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 263, ч.2 ст. 156 КК України.

Суд також вважає обґрунтованими посилання сторони обвинувачення, що залишились ризики того, що обвинувачений може:

-переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, відповідальність за вчинення якого передбачена у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років;

-незаконно впливати на потерпілу на свідків кримінального провадження з тією метою, щоб вони не надавали викривальних показань стосовного нього;

-вчинити інше кримінальне правопорушення, так як обвинувачений раніше неодноразово судимий, на шлях виправлення не стає.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Як зазначено в статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

З огляду на викладене, суд дійшов до переконливого висновку, що клопотання прокурора необхідно задовольнити та слід продовжити ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, з урахуванням відсутності у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, роботи та при наявності вищевказаних ризиків, не зможуть забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків, а тому у такому разі не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

З урахуванням вищевикладеного, підстав для задоволення клопотання захисту про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, суд не вбачає.

Судом, відповідно до ст.182 КПК України визначається розмір застави розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 30х2684= 80520 грн та встановлюється обов`язок виконання підозрюваним кількох обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст.177-178,183,184,194, 331, 369, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах Державної установи "Харківський слідчий ізолятор" строком на 60 (шістдесят) днів, до 30 грудня 2023 року до 20:00 години.

Визначити розмір застави в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму, після внесення якої підозрюваний повинен бути звільнений з під варти,що становить 80520 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі Державній установі "Харківський слідчий ізолятор".

Після отримання та перевірки протягом не більше одного робочого дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи "Харківський слідчий ізолятор" негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_3 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти, внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Покласти на ОСОБА_3 у разі звільнення під заставу такі зобов`зання:

- прибувати за першою вимогою до суду.

- не відлучатися з місця реєстрації без дозволу суду.

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання або роботи.

-утримуватись від спілкування з потерпілим і свідками з приводу обставин кримінального правопорушення.

Визначити 2-х місячний термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_3 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали про обрання запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Красноградський районний суд протягом 7 діб з дня її оголошення.

Суддя