Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/461/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Житомирського області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, маючого дитину 2012 року народження, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, -

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали кримінального провадження №00000132 відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру УП ГУНП у м. Києві від 11.01.2024 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

Так, 11.01.2024 о 08 годині 30 хвилин, старший інспектор сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , працюючи на вказаній посаді відповідно до наказу начальника Головного управління Національної поліції у місті Києві за № 112 о/с від 21.01.2022, будучи одягненим у формений одяг із знаками розрізнення, заступив на добове чергування, безперервне та цілодобове чергування території обслуговування з метою реагування та документування фактів домашнього насильства у межах повноважень мобільної групи СПДН, до якої окрім нього входила ОСОБА_9 , тобто розпочав виконувати свої службові обов`язки.

Виконуючи свої службові обов`язки працівники поліції ОСОБА_8 та ОСОБА_9 того ж дня о 20:26 отримали виклик про те, що за адресою: АДРЕСА_2 , мати чоловіка заявниці поводить себе агресивно та виганяє її на вулицю разом з дитиною, якій 4 роки. Приїхавши за вказаною адресою, було виявлено заявницю ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з малолітньою дитиною 4-х років, яка пояснила, що мати її чоловіка відмовляється покидати квартиру яку вони винаймають, неадекватно себе поводять та чоловік з матір`ю знаходяться в стані сильного алкогольного сп`яніння.

Піднявшись на 3-й поверх, ОСОБА_11 відчинила працівникам поліції двері, зайшовши до квартири було виявлено ОСОБА_12 , 1968 р.н., та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які перебували в стані алкогольного сп`яніння. ОСОБА_4 відразу почав себе поводити неадекватно, зухвало, на зауваження працівників поліції не реагував, став висловлюватися у бік працівників правоохоронного органу нецензурною лайкою з мотивів своєї неприязні до них, як працівників правоохоронного органу. ОСОБА_12 постійно чіплялася до ОСОБА_10 , виражалася в її бік нецензурною лексикою, після чого накинулася на заявницю. В цей момент ОСОБА_10 відштовхнула ОСОБА_12 від себе, від чого остання впала на підлогу в коридорі. Побачивши це ОСОБА_4 , підійшов до ОСОБА_9 почав поводити себе агресивно та хотів доторкнутися до автоматичної зброї, яка знаходилася в неї на передній частині грудної клітини. В цей момент ОСОБА_8 взяв ОСОБА_4 за куртку щоб відтягнути його, завадивши доторкнутись до автоматичної зброї.

У той же час, за тією ж адресою, у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел на заподіяння працівникові правоохоронного органу тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Реалізуючи вказаний злочинний умисел, усвідомлюючи неправомірність своїх дій, ОСОБА_4 , знаходячись в коридорі біля квартири АДРЕСА_2 , приблизно о 20 год. 49 хв., поводячись агресивно, безпідставно, умисно, усвідомлюючи при цьому, що ОСОБА_8 є працівником правоохоронного органу здійснив три удари лівим кулаком по правій частині обличчя останнього, у результаті чого ОСОБА_8 було заподіяно тілесні ушкодження у вигляді забою м`яких тканин обличчя та струсу головного мозку.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

11.01.2024 року ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

У порядку ст. 276 КПК України 12.01.2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Прокурор зазначає, що обставинами, що дають обґрунтовано підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у ході досудового розслідування матеріалами, а саме: протоколом прийняття заяви у ОСОБА_8 від 11.01.2024; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 12.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 12.01.2024; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 11.01.2024; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчинення злочину від 11.01.2023; довідкою №283 виданою КНП «КМКЛ ШМД» від 11.01.2024; довідкою щодо результатів встановлення стану алкогольного сп`яніння відносно ОСОБА_4 .

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, а також запобігання спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того, на думку прокурора, підозрюваний ОСОБА_4 може іншим чином перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити із підстав, наведених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення клопотання прокурора та просив відмовити в задоволенні клопотання або застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечив щодо клопотання прокурора та підтримав захисника.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею під час розгляду клопотання встановлено, що слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00000132 від 11.01.2024 року, за підозрою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.345 КК України, процесуальне керівництво у якому здійснює Подільська окружна прокуратура м.Києва.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Вимогами ч. 1 ст. 194 КПК України, визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Згідно із вимогами ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачене покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України, однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчим суддею перевірено обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.2ст.345 КК України, що повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування фактичними даними, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі досудового розслідування, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Суд вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваним, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і, розуміючи наслідки завершення досудового слідства та судового розгляду, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Вказана позиція узгоджується з висновком Європейського суду з прав людини, який у справі «Ілійков проти Болгарії» зазначає, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Крім того, у силу ст. 177 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання; репутацію підозрюваного.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки підозрюваний є раніше судимим. Крім того, підозрюваний є працездатною особою, проте офіційно не працевлаштований, не одружений, немає міцних соціальних зв`язків. Крім того підозрюваний, зареєстрований в Житомирській області, в м.Києві не має місця реєстрації та постійного місця проживання, є інвалідом ІІ групи та може виїхати за межі України під час воєнного стану.

Враховуючи вказані обставини, слідчий суддя переконаний, що саме такий запобіжний захід, які домашній арешт, забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в судів.

При цьому, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є обґрунтованим, доводи прокурора знайшли своє підтвердження в судовому засіданні.

За таких обставин, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 11.03.2024 року в межах, передбачених ст. 181 КПК України, з покладеннях обов`язків, передбачених у ч. 5 ст. 194 КПК України, зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 під час досудового розслідування

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131,132,176-178,181,193,194,196,309 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Житомирської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, неодруженого, маючого дитину 2012 року народження, непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого, запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту до 11.03.2024 року включно з забороною залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не відлучатися із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- заборонити залишати місце свого проживання, а саме адресу: АДРЕСА_2 .

- заборонити спілкуватись із потерпілим та свідками без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади документи (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України, до 11.03.2024 року включно.

Строк дії ухвали встановити до 11.03.2024 року включно, в межах строку досудового розслідування.

Термін дії покладених обов`язків, а також термін дії ухвали визначити, до 11.03.2024 року.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту передати на виконання в Головне управління Національної поліції у м. Києві.

Виконання ухвали покласти на слідчого у провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1