УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в приміщенні Богунського районного суду м. Житомира клопотання старшого слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0003133 від 13.10.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

17.10.2023 засобами поштового зв`язку старший слідчий за погодження з процесуальним керівником звернулася до суду з клопотання, в якому зазначено, що 11.10.2023 року близько 19 год 40 хв невідома особа, перебуваючи в приміщенні відділення №10 Нової Пошти, що за адресою м. Житомир, проспект Миру, 10 таємно в умовах воєнного стану викрала мобільний телефон марки «Tecno Pova-3» в корпусі синього кольору, спричинивши гр. ОСОБА_4 майнової шкоди на суму, що встановлюється.

За даним фактом 13.10.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості за №0003133.

В ході оперативно-розшукових заходів було встановлено, що даний злочин скоїв гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 , контактний мобільний телефон НОМЕР_1 .

13.10.2023 під час проведення огляду місця події у ОСОБА_5 було виявлено та вилучено мобільний телефон торговельної марки «Tecno Pova-3» в корпусі синього кольору, імеі 1: НОМЕР_2 , імеі 2: НОМЕР_3 , який належить гр ОСОБА_4 .

В подальшому, 16.10.2023 мобільний телефон торговельної марки «Tecno Pova-3» в корпусі синього кольору, імеі 1: НОМЕР_2 , імеі 2: НОМЕР_3 визнано речовим доказом, про що винесено відповідну постанову.

В судове засідання старший слідчий не з`явилася, в прохальній частині клопотання просить проводити розгляд справи без її участі, клопотання підтримала в повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на арешту на мобільний телефон торговельної марки «Tecno Pova-3» в корпусі синього кольору, імеі 1: НОМЕР_2 , імеі 2: НОМЕР_3 , який було вилучено в гр. ОСОБА_5 під час проведення огляду місця поді ї від 13.10.2023 та який належить гр. ОСОБА_4 , тимчасово позбавити володільця права відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.

Виконання ухвали покласти на старшого слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6 Перекупка