Справа №463/9260/23
Провадження №1-кс/463/7709/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

18 жовтня 2023 року м. Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до підозрюваної

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, уродженки м. Львова, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої, -

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 ГУ Національної поліції у Львівської області, за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів з визначенням розміру застави у сумі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 214 720,00 гривень, до підозрюваної ОСОБА_5 , а також покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, у випадку внесення відповідного розміру застави.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України - в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вчинення дій з використанням наданих їй повноважень в інтересах того, хто надає таку вигоду, вчиненого за попередньою змовою групою осіб та поєднану з вимаганням неправомірної вигоди.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваною інкримінованого їй кримінального правопорушення, яке належать до категорії тяжких злочинів та за які передбачено покарання до 10 років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна. Обгрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваної наявні ризики, передбаченіст.177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу, а саме: є достатні підстави, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки тяжкість вчиненого злочину і покарання за таке, на думку прокурора, вже самі по собі є підставою та мотивом для підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Вважає, що підозрювана може знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, крім того з урахуванням відомих їй обставин кримінального правопорушення та матеріалів кримінального провадження зможе вступати у позапроцесуальні відносини із свідками та схиляти їх до зміни даних слідству показань. Може іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню. Може вчинити інше кримінальне правопорушення, та продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, в тому числі з метою прикриття своєї злочинної діяльності, та досягнення мети вчинення злочину. Жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченимст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні проти застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечила з підстав необґрунтованості підозри та відсутності в діях підозрюваної ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Крім того, з урахуванням наявності на утриманні підозрюваної непрацездатного батька з інвалідністю 2 групи та непрацездатної матері з вадами зору, просила, якщо суд дійде висновку про необхідність застосування запобіжного заходу до підозрюваної, застосувати до останньої запобіжний захід у вигляді застави чи домашнього арешту з визначенням часу.

Підозрювана підтримала думку захисника та проти застосування до неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечила.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на вищезазначені положення ст.177 КПК України щодо підставності застосування запобіжного заходу щодо підозрюваної у даній справі суд враховує наступне.

Відповідно до матеріалів клопотання 17.08.2023 року до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0000098 за ч. 3 ст. 368 КК України.

18.10.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України - в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе та третіх осіб за вчинення дій з використанням наданих їй повноважень в інтересах того, хто надає таку вигоду, вчиненого за попередньою змовою групою осіб та поєднану з вимаганням неправомірної вигоди.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: рапортом про виявлення кримінального правопорушення від 16.08.2023; заявою ОСОБА_8 від 17.08.2023 про вчинення кримінального правопорушення; рапортом про виконання доручення слідчого наданого в порядку ст. 40 КПК України, від 17.08.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 17.10.2023; рапортом про виконання доручення від 02.05.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 08.09.2023; протоколом огляду та ідентифікації грошових коштів від 17.10.2023; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.10.2023; протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_11 від.17.10.2023; протоколом обшуку у службовому кабінеті ОСОБА_11 від 17.10.2023; речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження №0000098 від 17.08.2023.

Оцінюючи зазначені слідчим в клопотанні та наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбаченіст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених ст.177 КПК України: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків у кримінальному провадженні, вчинити інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, знищити, сховати документи, речі які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Поряд з цим суд вважає за необхідне зазначити про те, що не може вважатися ризиком у відповідності до положень ст.177 КПК України, наявним в діях підозрюваного, не встановлення ще усіх обставини, що мають значення для досудового розслідування, та усіх осіб, можливо причетних до вчинення розслідуваного кримінального правопорушення.

З урахуванням вищенаведеного суд приходить до висновку про доведеність слідчим за погодженням з прокурором наявності підстав, передбачених ч.2 ст.177 КПК України, для застосування запобіжного заходу, а саме: наявність обґрунтованої підозри та ризиків в діях підозрюваної, передбачених ст.177 КПК України.

Поряд з цим, відповідно до положень ст.178 КПК України, яка закріплює обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, зазначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Суд на виконання закріпленого в ст.178 КПК України обов`язку щодо оцінки в сукупності всіх обставин при обранні запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, вважає за необхідне зазначити про наступне.

Вирішуючи питання про застосування до підозрюваної ОСОБА_5 відповідного виду запобіжного заходу суд виходить з того, що остання підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді до 10 років позбавлення волі з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване на грубе порушення суспільних відносин у сфері службової діяльності. В її діях наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України. Поряд з наявністю обґрунтованої підозри та ризиків в діях підозрюваної, суд також враховує при визначенні підозрюваній виду запобіжного заходу і той факт, що на утриманні підозрюваної є непрацездатний батько з інвалідністю 2 групи та непрацездатна мати з вадами зору, а тому з урахуванням наведеного суд вважає недоведеним прокурором у відповідності до вимог ч.1 ст.183КПК України необхідності застосування до підозрюваної виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти зазначеним ризикам.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування до підозрюваної більш м`якого запобіжного заходу у вигляді застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, урішеннівід 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цьогокодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022

№ 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено. Востаннє Указом Президента України від 26.07.2023 № 451/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 27 липня 2023 року № 3275-IX, продовжено строк воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваній розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим нею діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , її майновий та сімейний стан, стан здоров`я, інші дані про її особу та ризики, передбачені ст.177 КПК України, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваній заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумівдля працездатних осіб, що становить 107360,00 грн. з покладенням на підозрювану ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами статей 177,178,182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Львівського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави до підозрюваної ОСОБА_5 - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави.

Визначити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумівдля працездатних осіб, що становить 107 360,00 грн. (сто сім тисяч триста шістдесят гривень нуль копійок).

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що не пізніше п`яти днів з дня застосування до неї запобіжного заходу у вигляді застави вона зобов`язана внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

- не відлучатися із населеного пункту (м. Львова), в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні, а також усіма працівниками КНП ЛОР «Львівська обласна клінічна лікарня»;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк діїухвали вчастині покладенихобов`язків становить 2 місяці, а саме: з моменту проголошення ухвали 18 жовтня 2023 року до 18 грудня 2023 року включно.

В решті клопотання - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1