УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

-головуючого судді ОСОБА_1

-при секретарі ОСОБА_2

за участі:

-прокурора ОСОБА_3

-захисників ОСОБА_4

ОСОБА_5

-обвинувачених ОСОБА_6

ОСОБА_7

ОСОБА_8

ОСОБА_9

ОСОБА_10

провівши у відкритому судовому засіданні підготовче судове засідання у кримінальному провадженні № 0000132, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 січня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 303, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 302 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

17.07.2023р. до Солом`янського районного суду м. Києва від Солом`янської окружної прокуратури м. Києва надійшов обвинувальний акт, складений начальником відділення розслідування злочинів загально кримінальної спрямованості СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_11 , затверджений прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , та реєстр матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000132, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 січня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 303, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 302 КК України.

18.07.2023р. ухвалою судді призначено підготовче судове засідання.

Захисник ОСОБА_4 у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про передачу обвинувального акту на розгляд до Голосіївського районного суду м. Києва, оскільки останній епізод в інкримінованих ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 303, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 302 КК України було вчинено ними за адресою: АДРЕСА_1 , що територіального знаходиться у межах територіальної юрисдикції Голосіївського районного суду м. Києва, у зв`язку з чим просив направити обвинувальний акт до Київського апеляційного суду для визначення підсудності кримінального провадження та направлення кримінального провадження до Голосіївського районного суду м. Києва.

Захисник ОСОБА_5 та обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 підтримали позицію захисника, проте заперечували проти задоволення клопотання прокурора про обрання обвинуваченій ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання захисника, оскільки на його думку, дане кримінальне провадження підсудне саме Солом`янському районному суду м. Києва.

Крім того, прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання про обрання обвинуваченій ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вона підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, а також обвинувачена ОСОБА_10 неодноразово не з`являлася в судові засідання без поважних причин, у зв`язку з чим судом був застосований до неї привід, що свідчить про наявність ризику її переховування від суду.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів кримінального провадження.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали обвинувального акта та наданих клопотань, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення.

Згідно з положеннями п. 1 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право направити обвинувальний акт до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження.

Частиною 2 ст. 34 КПК України передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного апеляційного суду вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Так, під час підготовчого судового засідання судом встановлено, що обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 обвинувачуються у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 303, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 302 КК України.

Згідно обвинувального акту, останнє за часом кримінальне правопорушення було вчинене обвинуваченими ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 за адресою: АДРЕСА_1 , яка територіально розташована в Голосіївському районні м. Києва.

Враховуючи, що інкриміноване ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 кримінальне правопорушення було закінчене на території Голосіївського району м. Києва, тобто не в межах територіальної юрисдикції Солом`янського районного суду м. Києва, тому з метою недопущення порушень правил підсудності, суд вважає за необхідне направити обвинувальний акт до Київського апеляційного суду для вирішення питання територіальної підсудності та направлення для розгляду до Голосіївського районного суду м. Києва, з урахуванням загальних правил територіальної підсудності.

Що стосується заявленого прокурором клопотання про обрання обвинуваченій ОСОБА_10 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, то суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 15 грудня 2016 року у справі "Ігнатов проти України" зазначив, що судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (пункт 36).

У підготовчому провадженні суд має перевірити обґрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканність, та прийняти вмотивоване рішення, незважаючи на те, чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Під час підготовчого судового засідання судом встановлено, що ОСОБА_13 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 303, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 302 КК України, тобто у сутенерстві, вчиненому повторно щодо кількох осіб, неповнолітніх, організованою групою та у створенні та утриманні місць розпусти з метою наживи, вчинене із залученням неповнолітніх, організованою групою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Частиною 1 ст. 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 Кодексу.

До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Під час підготовчого судового засідання прокурором було доведено існування ризику переховування обвинуваченої ОСОБА_10 від суду, оскільки остання обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, має в наявності паспорт для виїзду за кордон, а також враховуючи ту обставину, що з моменту надходження до суду обвинувального акта ОСОБА_10 набула нового процесуального статусу - обвинуваченої та, на даний час, розпочалася нова процесуальна стадія кримінального провадження - стадія підготовчого судового засідання у суді першої інстанції, її періодичну неявку в підготовчі судові засідання без поважних причин, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжких злочинів, остання, перебуваючи без запобіжного заходу зможе ухилятися від явки до суду.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини та враховуючи особу обвинуваченої ОСОБА_10 , яка раніше судима та на даний час обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, обставини вчинення останньою інкримінованих їй злочинів, наявність ризику, передбаченого ч. 1 ст. 177 КПК України, її майновий та сімейний стан, наявність постійного місця проживання, тому, суд вважає, що прокурором не було доведено суду, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, які наявні у кримінальному провадженні.

За таких обставин, суд вважає обґрунтованим та достатнім задля забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої ОСОБА_10 застосувати до неї запобіжний захід у виді домашнього арешту, строком на два місяці, тобто до 20 січня 2024р., включно, заборонивши їй цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати її прибувати до прокурора, суду за кожною вимогою.

Крім того, суд вважає необхідним покласти на обвинувачену ОСОБА_10 обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатися з м. Київ без дозволу прокурора або суду, повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання та роботи, здати на зберігання до відповідних органів держаної влади свої паспорти для виїзду за кордон, та інші документи, які дають право виїзду з України та в`їзду в Україну, носити електронний засіб контролю, які в сукупності із застосованим запобіжним заходом, повинні достатньою мірою гарантувати та забезпечити, у подальшому, належну її процесуальну поведінку у даному провадженні.

Керуючись ст.ст. 27, 32, 34, 314-316, 374 КПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 - відмовити.

Застосувати до обвинуваченої ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, строком на два місяці, тобто до 20 січня 2024р., включно, заборонивши їй цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , та зобов`язати її прибувати до прокурора, суду за кожною вимогою.

Покласти на обвинувачену ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , наступні обов`язки:

- не відлучатися з м. Київ без дозволу прокурора або суду,

- повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання та роботи,

- здати на зберігання до відповідних органів держаної влади свої паспорти для виїзду за кордон, та інші документи, які дають право виїзду з України та в`їзду в Україну

- носити електронний засіб контролю.

Строк дії даної ухвали визначити до 20.01.2024р. включно.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченої.

Роз`яснити обвинуваченій, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї обов`язків.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на Солом`янську окружну прокуратуру м. Києва.

Ухвала суду в цій частині підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Клопотання захисника ОСОБА_4 - задовольнити.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000132, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 січня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 303, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 302 КК України направити до Київського апеляційного суду для вирішення питання територіальної підсудності та направлення кримінального провадження до Голосіївського районного суду м. Києва.

Ухвала суду в частині застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1