УХВАЛА

2 жовтня 2023 року

м. Київ

справа № 487/4080/23

провадження № 51-5621 впс 23

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_6 з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів,

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене клопотання, в якому захисник просить направити справу № 487/4080/23 з розгляду клопотання про продовження строків тримання під вартою ОСОБА_6 до Херсонського міського суду Херсонської області для приєднання до визначеного складу суду з розгляду обвинувального акту, а об`єднану справу (обвинувальний акт та клопотання про продовження строків тримання під вартою) направити до одного з районних судів м. Миколаєва, Жовтневого районного суду Миколаївської області, Миколаївського районного суду Миколаївської області, які також знаходяться в межах м. Миколаєва.

На обґрунтування своїх вимог захисник зазначає, що 14 вересня 2023 року до Херсонського міського суду Херсонської області надійшов обвинувальний акт щодо ОСОБА_6 за ч. 7 ст. 111-1 Кримінального кодексу України (далі - КК), де відповідно до звіту про автоматизований розподіл судових справ між суддями даній справі присвоєно єдиний унікальний номер 766/6073/23 та визначено склад суду для одноособового розгляду, однак, станом на 18 вересня 2023 року підготовче судове засідання не призначено.

Також клопотання мотивовано тим, що одночасно з направленням обвинувального акту до Херсонського міського суду Херсонської області, 15 вересня 2023 року до слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва (до суду в межах територіальної юрисдикції якого здійснювалося досудове розслідування, оскільки строк тримання під вартою спливав 20 вересня 2023 року) прокурором направлено клопотання про продовження строку тримання ОСОБА_6 , де справі присвоєно єдиний унікальний номер 487/4080/23 та визначено склад суду для одноособового розгляду, однак станом на 18 вересня 2023 року слідчим суддею не призначено судове засідання з розгляду клопотання.

Крім того, захисник зазначає, що положення ч. 6 ст. 199 КПК дійсно дозволяють прокурору звернутися до слідчого суді Заводського районного суду м. Миколаєва з клопотанням про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_6 , проте, на думку захисника, з урахуванням того, що до Херсонського міського суду Херсонської області направлений обвинувальний акт щодо ОСОБА_6 , дискреційні повноваження суду з розгляду процесуальних питань, передбачених ст. 315 КПК, у даному кримінальному провадженні вже перейшли до Херсонського міського суду Херсонської області, за яким останній рахується у процесуальному статусі обвинувачений.

При цьому захисник, посилаючись на ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 16 січня 2020 року (справа № 991/861/19), вказує, що подальший розгляд вказаного клопотання слідчим суддею Заводського районного суду м. Миколаєва значно погіршить правове становище обвинуваченого ОСОБА_6 , оскільки вважає, що ухвала про продовження строків буде винесена незаконним складом суду, що унеможливить її оскарження в суді апеляційної інстанції, адже повноваження цього суду закінчуються з моменту направлення обвинувального акту до суду першої інстанції.

Що стосується того, що обвинувальний акт щодо ОСОБА_6 був направлений до Херсонського міського суду Херсонської області, то захисник просить врахувати, що м. Херсон перебуває під постійними обстрілами, а відповідно до рішення Вищої ради правосуддя, Херсонський апеляційний суд не відновив розгляд справ у нормальному режимі.

На думку захисника, вищезазначене є свідченням того, що розгляд кримінального провадження щодо ОСОБА_6 буде відбуватися з неминучим настанням наслідків у виді перенесення судових засідань, заздалегідь визначених з урахуванням завантаженості суду, прокурора та захисника, при цьому обвинувачений бажає проводити розгляд колегією суддів.

З урахуванням викладеного, захисник просить направити вищезазначену об`єднану справу до одного з районних судів м. Миколаєва, де у штатному режимі працює Миколаївський апеляційний суд, може гарантуватися безпека учасників судового провадження та не відбуваються прямі обстріли різних артилерійських систем.

Учасникам судового провадження було направлено повідомлення про дату, час та місце розгляду клопотання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали клопотання, перевіривши доводи, наведені у ньому, Суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Згідно з абзацом 6 ч. 1 ст. 34 КПК до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).

Так, у своєму клопотанні захисник, серед іншого, просить направити клопотання про продовження строків тримання під вартою ОСОБА_6 з Заводського районного суду м. Миколаєва до Херсонського міського суду Херсонської області для об`єднання з обвинувальним актом щодо ОСОБА_6 .

Як убачається зі змісту інформації, наданої Заводським районним судом м. Миколаєва, ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 19 вересня 2023 року клопотання прокурора Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000003 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 (справа № 487/4080/23) - розглянуто.

З огляду на зазначене, у суду касаційної інстанції відсутні підстави для направлення вказаного клопотання з Заводського районного суду м. Миколаєва до Херсонського міського суду Херсонської області.

Що стосується клопотання захисника про направлення обвинувального акту щодо ОСОБА_6 з Херсонського міського суду Херсонської області до одного з районних судів м. Миколаєва, Жовтневого районного суду Миколаївської області, Миколаївського районного суду Миколаївської області, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 32 КПК, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року, воєнний стан в Україні введено на 30 діб, на теперішній час воєнний стан продовжено.

Водночас, відповідно до ч. 9 ст. 615 КПК (в редакції Закону № 2462-ІХ від 27 липня 2022 року, який набрав чинності 25 серпня 2022 року) під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, у межах територіальної юрисдикції яких вчинено кримінальне правопорушення, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - судом, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що закінчив досудове розслідування, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.

Відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» (в редакції Закону № 2112-IX від 3 березня 2022 року) у разі неможливості здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного або надзвичайного стану, у зв`язку зі стихійним лихом, військовими діями, заходами щодо боротьби з тероризмом або іншими надзвичайними обставинами може бути змінено територіальну підсудність судових справ, що розглядаються в такому суді, за рішенням Вищої ради правосуддя, що ухвалюється за поданням Голови Верховного Суду, шляхом її передачі до суду, який найбільш територіально наближений до суду, який не може здійснювати правосуддя, або іншого визначеного суду. У разі неможливості здійснення Вищою радою правосуддя такого повноваження воно здійснюється за розпорядженням Голови Верховного Суду. Відповідне рішення є також підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Саме з цих підстав (у зв`язку з неможливістю здійснення правосуддя судом з об`єктивних причин під час воєнного стану), за розпорядженням Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52) територіальна підсудність справ Херсонського міського суду Херсонської області була змінена на Малиновський районний суд м. Одеси, а територіальна підсудність справ Херсонського апеляційного суду змінена на Дніпровський апеляційний суд.

Надалі, розпорядженням Голови Верховного Суду від 10 січня 2023 року № 2 «Про відновлення роботи та зміну територіальної підсудності судових справ судів Херсонської області», внесено зміни до вищевказаного розпорядження та з 1 лютого 2023 року територіальна підсудність судових справ Херсонського міського суду Херсонської області визначена за Білозерським районним судом Херсонської області, при цьому зазначено про відновлення територіальної підсудності судових справ Херсонського апеляційного суду з 1 лютого 2023 року.

В подальшому, рішеннями Вищої ради правосуддя від 31 січня 2023 року № 10/0/15-23, від 28 лютого 2023 року № 161/0/15-23, від 30 березня 2023 року № 282/0/15-23, від 27 квітня 2023 року № 450/0/15-23, було відтерміновано початок відновлення та зміни територіальної підсудності судових справ судів, визначених пунктами 1, 2 розпорядження Голови Верховного Суду від 10 січня 2023 року № 2 «Про відновлення роботи та зміну територіальної підсудності судових справ судів Херсонської області».

Однак, рішенням Вищої ради правосуддя від 30 травня 2023 року № 566/0/15-23 з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області та Херсонського апеляційного суду (територіальну підсудність судових справ яких змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2) - відновлено.

В цьому рішенні також зазначено, що датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області та Херсонського апеляційного суду, визначено 12 червня 2023 року.

З огляду на зазначене, доводи захисника про те, що відповідно до рішення Вищої ради правосуддя Херсонський апеляційний суд не відновив розгляд справ у нормальному режимі, є необґрунтованими.

Водночас, зі змісту інформації, наданої Херсонським міським судом Херсонської області вбачається, що:

- в провадженні судді Херсонського міського Херсонської області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР 4 травня 2023 року за № 0000003 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК, яке надійшло з Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону 14 вересня 2023 року;

- ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20 вересня 2023 року призначено підготовче судове засідання.

Відтак, обвинувальний акт щодо ОСОБА_6 , з урахуванням положень ст. 32, ч. 9 ст. 615 КПК, надійшов до Херсонського міського суду Херсонської області, та після відновлення роботи цього суду.

Колегія суддів зауважує, що воєнний стан введено на всій території України. Рішення про неможливість відповідним судом здійснювати правосуддя під час воєнного стану вирішується Вищою радою правосуддя в порядку, передбаченому законом. Як зазначено вище, рішенням Вищої ради правосуддя від 30 травня 2023 року № 566/0/15-23 з 1 червня 2023 року відновлено роботу Херсонського міського суду Херсонської області та Херсонського апеляційного суду.

З огляду на зазначене, доводи захисника, які по суті стосуються безпекових загроз при розгляді кримінального провадження в Херсонському міському суді Херсонської області (зокрема про те, що м. Херсон перебуває під постійними обстрілами), не свідчать про наявність підстав для висновку про те, що Херсонський міський суд Херсонської області позбавлений можливості здійснювати правосуддя.

Крім цього, зі змісту абзацу 6 ч. 1 ст. 34 КПК вбачається, що законодавцем чітко встановлено критерії визначення суду, до якого у виняткових випадках до початку судового розгляду з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд кримінальне провадження і до таких критеріїв відноситься місце проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків.

Проте, клопотання захисника не містить обґрунтувань того, що обвинувачений ОСОБА_6 чи більшість свідків у цьому кримінальному провадженні проживають на території, що знаходиться у межах територіальної юрисдикції будь-якого з районних судів м. Миколаєва чи Жовтневого та Миколаївського районного суду Миколаївської області.

Беручи до уваги вищезазначене та з огляду на положення ст. 34 КПК, колегія суддів Верховного Суду не вбачає обґрунтованих підстав для задоволення клопотання захисника саме з підстав зазначених у ньому.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 34 КПК, Суд

постановив:

Клопотання захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , про направлення кримінального провадження щодо ОСОБА_6 з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів- залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3