печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні №0000004, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.01.2023, за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 126 КК України, об`єднаному з кримінальним провадженням №0000599, внесеним до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.04.2023, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, клопотання прокурора про продовження строків тримання ОСОБА_6 та ОСОБА_8 під вартою, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження №0000004 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121, ч. 4 ст. 185 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КК України, об`єднане з кримінальним провадженням №0000599 за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

До обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_8 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який ухвалою суду від 08.11.2023 продовжено до 06.01.2024 включно.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження тримання ОСОБА_6 та ОСОБА_8 під вартою на 60 діб. Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначає, що ризики, які стали підставою для продовження обвинуваченим вказаного запобіжного заходу, не відпали. Зокрема, ризик переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності ґрунтується на тому, що ОСОБА_6 та ОСОБА_8 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, санкція за яке передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років. Окрім того, вказаний ризик ОСОБА_8 вже реалізовано, оскільки обвинувачений переховувався на стадії досудового розслідування, не з`являвся на виклики за повістками, змінив відомі засоби зв`язку, а саме: номер телефону та адресу проживання. Крім того, останній після надходження йому повідомлення про підозру на адресу реєстрації намагався з метою ухилення від кримінальної відповідальності мобілізуватись для служби в ЗСУ. Доводи обвинуваченого щодо неявки до слідчого у зв`язку з призовом по мобілізації є неспроможними, оскільки він з`явився до місцевого ТЦК та СП вже після надходження письмового повідомлення про підозру на адресу реєстрації, що підтверджується записом у його військовому квитку. За вказаних обставин постановою слідчого Печерського УП від 27.03.2023 ОСОБА_8 був оголошений в державний розшук, слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_9 31.03.2023 (судова справа №757/12516/23-к) постановлено ухвалу про дозвіл на затримання ОСОБА_8 , якого у подальшому було затримано на підставі вказаної ухвали та обрано останньому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Крім того, ризик переховування ОСОБА_6 загострює той факт, що згідно висунутого обвинувачення, останній з місця події втік, не має жодних міцних соціальних зв`язків, підтвердженого фактичного місця проживання на території України, що підсилює ризики переховування. Також ризик переховування може бути актуалізований з огляду на тимчасову окупацію низки території України та у разі виїзду буде унеможливлене виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України. Ризик незаконно впливати на свідків та потерпілого наявний, оскільки суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Також існує ризик вчинення обвинуваченим ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення, оскільки обвинувачений демонструє безконтрольну агресивну поведінку, раніше засуджувався Шевченківським районним судом м. Києва до покарання у вигляді громадських робіт на 80 годин, які не відбув, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України. Згідно відомостей ЄДРСР вироком Дарницького районного суду м. Києва від 16.05.2023 ОСОБА_6 засуджений за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України. До того ж на даний час на розгляді Подільського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження №0002264 від 15.12.2021 за ч. 2 ст. 185 КК України відносно ОСОБА_6 , у якому він набув статус обвинуваченого, що також свідчить про стійку схильність до рецидивної злочинної діяльності підозрюваного. Ризик вчинення обвинуваченим ОСОБА_8 іншого кримінального правопорушення наявний, оскільки останній хоч і в силу ст. 89 КК України є не судимим, проте раніше засуджувався за вчинення злочинів із застосуванням насильства, а саме за ч. 2 ст. 187 КК України, у нього відсутні законне джерело доходів, міцні соціальні зв`язки та згідно матеріалів досудового розслідування інкримінований йому злочин вчинено із застосуванням насильства, що дає підстави вважати що під дією більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_8 може продовжувати злочинну діяльність. Крім того, у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу щодо обвинувачених останні можуть продовжити злочинну діяльність відносно потерпілого. З урахуванням наведеного, просить продовжити відносно обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_8 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, без визначення розміру застави, оскільки інкримінований злочин вчинено із застосуванням насильства.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_5 заперечував проти продовження ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначив, що останній тривалий час тримається під вартою, незважаючи на доводи прокурора, ОСОБА_8 вважається несудимим, є військовослужбовцем. Батько, мати та брат обвинуваченого мають певні хвороби, у кожного є посвідчення особи з інвалідністю, при цьому ОСОБА_8 - єдина працездатна особа в сім`ї, яка може піклуватися та матеріально допомагати родичам.

Обвинувачений ОСОБА_8 позиції щодо вказаного клопотання не висловив.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 заперечував проти продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на відсутність в цьому необхідності, оскільки ОСОБА_6 вже відбуває покарання у вигляді позбавлення волі за вироком Дарницького районного суду м. Києва. Вказаний вирок набрав законної сили.

Обвинувачений ОСОБА_6 залишив вирішення вказаного клопотання на розсуд суду.

Вислухавши думку сторін кримінального провадження, додатково вивчивши в нарадчій кімнаті матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Ризик переховуватися від суду вбачається з огляду на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обґрунтовано обвинувачується ОСОБА_6 , та суворість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, а саме покарання за кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 121 КК України, встановлене у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років. При цьому нижня межа санкції ч. 2 ст. 121 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк 7 років. Отже, у разі визнання обвинуваченого винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення та призначення навіть мінімального покарання, в даному випадку не передбачено звільнення від відбування покарання з випробуванням. З огляду на вказане, обвинувачений, усвідомлюючи невідворотність покарання у виді тримання під вартою у разі визнання його винним, може переховуватись від суду. Судом не встановлено таких характеризуючих даних щодо ОСОБА_6 , які б нівелювали ризик переховування від суду, а саме відсутні дані про міцні соціальні зв`язки за місцем проживання, постійної роботи, як стримуючого фактору, ОСОБА_6 теж не має.

Серед іншого, суд вбачає наявність існування ризиків впливати на потерпілого, свідків, оскільки у даному кримінальному провадженні останні не допитані, та обвинувачений володіє їхніми анкетними даними, що робить ймовірною можливість ОСОБА_6 здійснювати тиск на останніх, так як він обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства.

Окрім того, з огляду на пояснення прокурора, суд вважає доведеним ризик можливого вчинення обвинуваченим ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення, оскільки останній офіційно не працевлаштований, раніше неодноразово судимий, зокрема вироком Шевченківського районного суду м. Києва від 19.11.2021 засуджений за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185 КК України, до 80 годин громадських робіт, вироком Дарницького районного суду м. Києва від 16.05.2023 засуджений за вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, до 5 років позбавлення волі, а також на розгляді Подільського районного суду м. Києва відносно ОСОБА_6 перебуває кримінальне провадження за ч. 2 ст. 185 КК України, вказане дає суду підстави вважати, що обвинувачений може продовжувати займатись вчиненням злочинів.

Доводи сторони захисту таких висновків не спростовують, оскільки даних щодо набрання вироком Дарницького районного суду м. Києва від 16.05.2023 законної сили та відповідно відбування ОСОБА_6 покарання у вигляді позбавлення волі суду не надано.

З урахуванням викладеного, суд вбачає підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, з урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України, та з урахуванням інкримінованого злочину, який є тяжким та вчинений із застосуванням насильства, суд не вбачає підстав для застосування до обвинуваченого альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд виходить з наступного.

Ризик переховуватися від суду вбачається з огляду на тяжкість можливого покарання, у разі визнання ОСОБА_8 винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення. Так, санкція ч. 2 ст. 121 КК України передбачає покарання виключно у виді позбавлення волі, строком від 7 до 10 років. З метою уникнення можливого покарання ОСОБА_8 може переховуватися від суду, що унеможливить розгляд справи у розумні строки. Вказаний ризик підтверджується також тим, що ОСОБА_8 офіційно вже перебував у розшуку в рамках даного кримінального провадження (постановою слідчого Печерського УП від 27.03.2023 ОСОБА_8 оголошено в державний розшук). Таких даних про особу обвинуваченого, які б свідчили про його сталі зв`язки чи іншим чином нівелювали ризик переховування від суду - не надано.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема, показань від осіб, які є свідками, потерпілими у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом. В даному випадку ризик протиправного впливу на свідків, потерпілого у кримінальному провадженні підтверджується і тим, що обвинуваченим інкриміновано вчинення злочину із застосуванням насильства до потерпілого, відповідно існує ризик того, що такі дії будуть повторені.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні продовжує існувати, оскільки не всі зазначені особи допитані судом.

Доводи сторони захисту таких висновків не спростовують. Проходження обвинуваченим військової служби, а також наявність інвалідності у членів його родини не нівелюють вказаних ризиків.

Отже, з урахуванням даних про особу обвинуваченого, суд вважає, що жоден більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти встановленим в провадженні ризикам та гарантувати належну процесуальну поведінку обвинуваченого, тому суд вбачає підстави для задоволення клопотання прокурора та продовження ОСОБА_8 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд враховує також положення ст. ст. 182, 183 КПК України та вважає, що з урахуванням характеру інкримінованого злочину, який є тяжким та вчинений із застосуванням насильства, відсутні підстави для визначення ОСОБА_8 розміру застави.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст. ст. 177, 178, 183, 331 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Продовжити до 25 лютого 2024 року включно застосований до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Продовжити до 25 лютого 2024 року включно застосований до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

На ухвалу суду може бути подана апеляція до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1