Справа № 308/1812/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області - ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_2 , у рамках кримінального провадження, відомості про яке 16.12.2022 року внесені до ЄРДР за №0000274, про накладення арешту на майно,-

В С Т А Н О В И В :

З внесеного слідчою клопотання та доданих матеріалів вбачається, що слідчою групою відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управлінням ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000274, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, відомості про яке 16.12.2022 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У рамках даного кримінального провадження, 30.06.2023 року стороною обвинувачення, відповідно до ст.278 КПК України повідомлено про підозру ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Ст. Богородчани Богородчанського району Івано Франківської області, проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , громадянці України, українці, працюючій начальником фінансово економічного відділу Служби автомобільних доріг у Закарпатській області, раніше не судимій - у вчиненні кримінальних правопорушення (злочинів), передбачених ч. 5 ст. 27 - ч. 2 ст. 364, ч.2 ст.28-ч.1 ст.366 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_3 у інкримінованих їй злочинах підтверджується: рапортом оперуповноваженого СБУ в Закарпатській області про виявлений злочин від 30.12.2022 року; протоколом допиту свідка - ОСОБА_4 ; колективним договором укладеним між Службою автомобільних доріг у Закарпатській області та первинною профспілковою організацією на 2020-2022 рр.; наказами «Про виділення матеріальної допомоги» за 2020-2021 рр.; висновком експерта №СЕ-19/107-23/10342-ЕК від 01.11.2023; протоколами про результати проведення негласних розшукових (слідчих) дій; протоколом проведеного обшуку від 16.02.2020 в службових кабінетах фінансово економічного відділу та відділу бухгалтерського обліку та звітності Служби автомобільних доріг у Закарпатській області, які розташовані у двох окремих кабінетах на другому поверсі адмінбудівлі з правого боку від сходів одразу ж за вбиральнею, за адресою АДРЕСА_2 , в результаті проведення якого вилучена документація по нарахуванню матеріальної допомоги за 2020-2021 рр. та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

14.08.2023 відповідно до ст. 128 КПК України прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури підготовлено позовну заяву в інтересах держави в особі Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області до підозрюваних: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 про відшкодування шкоди завданої кримінальним правопорушенням в розмірі 756 884 ( сімсот п`ятдесят шість тисяч вісімсот вісімдесят чотири) гривні, яка буде долучена до обвинувального акту.

Слід зазначити, що незаконно нараховано та виплачено державні кошти в сумі 747684, 00 гривень, чим завдано Державному агентству відновлення та розвитку інфраструктури України, яке є правонаступником Державного агентства автомобільних доріг України, матеріальних збитків, що у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, та відповідно примітки 1 п. 4 ст. 364 КК України, вважається тяжкими наслідками, зокрема завдана діями ОСОБА_3 у складі групи по інкримінованих їй кримінальних правопорушеннях складає 154 658 гривень, а в разі доведення вини осіб у вчиненні зазначених кримінальних правопорушень, останні зобов`язані будуть її відшкодувати в повному обсязі.

Підтвердженням факту спричинення матеріальної шкоди може слугувати акт ревізії окремих питань фінансово господарської діяльності Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області (попередня назва установи - Служба автомобільних доріг у Закарпатській області) за період з 01.01.2019 по 30.04.2023, проведеної Управлінням західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області №13-07-05/03 від 22.08.2023, встановлено сума зайвих витрат на оплату праці внаслідок надання та виплати працівникам одноразових допомог в порушення вимог чинного колективного договору на 2020-2022 рр. (із змінами) становить 747684, 00 грн. та сплати єдиного соціального внеску 161527,86 грн., зокрема внаслідок надання та виплати працівникам одноразової допомоги у зв`язку із тяжким матеріальним становищем в сумі 298216,00 грн. (ЄСВ в сумі 63976,72 грн.), а також внаслідок надання та виплати в 2020 році працівникам одноразової допомоги до Новорічних і Різдвяних свят у завищеному розмірі (до двох посадових окладів) в сумі 449468, 00 грн. (ЄСВ в сумі 97551, 14 грн.), що підтверджується висновком експерта за результатами проведення судово економічної експертизи №СЕ-19/107-23/10342-ЕК від 01.11.2023.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно на праві власності ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , належить: частка власності квартири (реєстраційний номер майна 16665644), що за адресою: АДРЕСА_1 .

Приймаючи до уваги викладене, і те що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 - ч. 2 ст. 364, ч.2 ст.28-ч.1 ст.366 КК України, її протиправними діями завдано державі матеріального збитку в розмірі 154 658 гривень, а тому зважаючи на обґрунтованість підозри, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої діями ОСОБА_3 , внаслідок кримінального правопорушення та забезпечення цивільного позову, слідча просить накласти арешт на вказаний об`єкт нерухомого майна.

Дослідивши внесене слідчою клопотання з доданими до нього матеріалами, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до ч.1 ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

В частині 1 статті 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 цієї ж статті арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні згідно ч.2 ст.171 КПК України слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Так, слідчою у клопотанні про арешт не зазначено чіткої підстави і мети відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності такого арешту.

Крім цього, слідча у внесеному клопотанні просить накласти арешт з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої діями ОСОБА_3 , внаслідок кримінального правопорушення та забезпечення цивільного позову, однак не надає суду доказів на підтвердження дійсної реальної вартості частки квартири, на яку просить накласти арешт, а тому суд позбавлений можливості встановити співмірність заподіяної шкоди із вартістю майна яке слід арештувати.

Також слідчим суддею було встановлено, що слідчою в клопотанні не було дотримано вимог п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України, оскільки під час складання клопотання слідчий, як суб`єкт, який безпосередньо здійснює досудове розслідування, повинен не лише констатувати наявність необхідності застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а як суб`єкт, який найбільш обізнаний стосовно фактичних підстав їх застосування, навести суду відповідні аргументи, що підтверджують таку необхідність, переконати суд прийняти відповідне процесуальне рішення, а суд, ґрунтуючись на власному переконанні щодо наявності для цього достатніх підстав, постановляє рішення, яким задовольняє таке клопотання.

У частині 3 статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Виходячи з викладеного, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору з метою усунення його недоліків у відповідності до вимог кримінального процесуального закону, що не позбавляє його права після усунення недоліків в строки, передбаченіст.172 КПК України, повторно звернутися до суду з даним клопотанням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173,309КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_2 , у рамках кримінального провадження, відомості про яке 16.12.2022 року внесені до ЄРДР за №0000274, про накладення арешту на майно - повернути прокурору, як таке, що подано без додержання вимог статті 171 КПК України та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1