Справа № 755/4566/23
У Х В А Л А

13.12.2023 Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві питання про накладення грошового стягнення на обвинуваченого у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 лютого 2023 року за № 0000582 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив:

І. ІСТОРІЯ ПИТАННЯ

Згідно даних обвинувального акта від 31 березня 2023 року, складеного слідчим СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 та затвердженого прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , слідує, що у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 12 лютого 2023 року за № 0000582, обвинуваченим є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Про розгляд провадження 13 грудня 2023 року обвинувачений повідомлений під розписку 17 листопада 2023 року, однак у вказану дату в засідання не прибув, про певні причини неявки не інформував.

ІІ. СУТЬ ПИТАННЯ, ЩО ВИРІШУЄТЬСЯ УХВАЛОЮ

Судом, враховуючи положення ч. 1 ст. 144 КПК України, обговорено питання можливості розгляду провадження, враховуючи неявку обвинуваченого, та щодо можливості накладення на нього грошового стягнення з ініціативи суду.

ІІІ. ПОЗИЦІЯ СТОРІН

Учасники кримінального провадження вважали слушним розгляд провадження відкласти, щодо грошового стягнення поклалися на розсуд суду.

ІV. КРИМІНАЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО

Кримінальний процесуальний кодекс України

Стаття 139. Наслідки неприбуття на виклик

1. Якщо […] обвинувачений, […], який був […] викликаний […] не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: […] від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Стаття 144. Загальні положення накладення грошового стягнення

1. Грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.

2. Грошове стягнення накладається: […] під час судового провадження - ухвалою суду […] за власною ініціативою.

Стаття 314. Підготовче судове засідання

2. Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого […], згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Стаття 323. Наслідки неприбуття обвинуваченого

1. Якщо обвинувачений […] не прибув за викликом у судове засідання, суд […] має право постановити ухвалу про […] накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

V. ОЦІНКА ОБСТАВИН ПРОВАДЖЕННЯ

Суд, розглядаючи, у порядку ст. 323 КПК, питання можливих заходів спрямованих на забезпечення прибуття обвинуваченого до суду, враховуючи думку учасників кримінального провадження, враховує таке:

(і) щодо інформування

Згідно з п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК, обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це.

Дані п. І цієї ухвали вказують, що обвинувачений був поінформований про цей процес за вказану дату завчасно.

Разом з тим, будучи поінформованим про розгляд, не прибув в засідання 13 грудня 2023 року, як і не повідомив про певні причини такого не прибуття, чим порушив п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК.

(іі) наслідки неявки

Принцип добросовісності - це загально правовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

У суб`єктивному значенні добросовісність розглядається як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Отже, добросовісність при реалізації прав і повноважень - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою до учасників кримінального провадження та котрий в тому числі проявляється в інформуванні завчасно у разі неможливості прибуття до суду з поважних причин, котрі настали в житті певного учасника справи.

Позаяк, під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборона зловживати наданими правами (див., до прикладу, постанову ВС від 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19).

Водночас, зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям певну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (позиція, викладена у постанові ВС від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17).

Заборона зловживання процесуальними правами є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права (див. ухвалу Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к).

Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (див. постанову ВС від 09 квітня 2019 у справі № 306/1602/16-к).

Зокрема, забезпечення проведення судового провадження у розумні строки ч. 2 ст. 28 КПК України покладено на Суд, а Розділом ІІ КПК України передбачені механізми, спрямовані на забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а саме - заходи забезпечення кримінального провадження, одним з яких є накладення грошового стягнення.

В цьому випадку встановлено, що обвинувачений порушив положення п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК.

Зловживання процесуальними правами - це також і неналежне використання учасником кримінального провадження наявних у нього процесуальних обов`язків, що виражається у винних процесуальних діях або бездіяльності (саме бездіяльність має місце в цій справі).

Ураховуючи наведене, Суд констатує факт невиконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а отже наявні підстави для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення грошового стягнення.

З огляду на зазначене, Суд вважає за необхідне з власної ініціативи застосувати грошове стягнення у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 684 гривні, з огляду на встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір, який з 01 січня складає 2 684 грн. та положення п. 16 ч. 1 ст. 3 КПК за аналогією, відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду в постанові від 08 червня 2022 року у справі № 2-591/11 щодо того, що відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

На підставі викладеного та керуючись ст. 139, 144, 314, 323, 369-372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив:

накласти на ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) грошове стягнення у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2 684 гривні.

Роз`яснити особі, на яку накладено це стягнення, що, відповідно до положень ст. 147 КПК України, вона має право на подання клопотання про скасування ухвали про таке грошове стягнення до суду, який її постановив, у разі наведення обґрунтованих доводів про безпідставність стягнення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення і підлягає негайному виконанню на всій території України.

С у д д я ОСОБА_1