Провадження № 1-кс/643/1647/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.12.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Харківського районного управління поліції №2 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003856 від 06.11.2023,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням у якому просить накласти арешт на майно, яке виявлено та вилучено 25.12.2023 в період часу з 16:30 по 17:00 під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30, а саме на мобільний пристрій Xiaomi Redmi 9А 2/32 GB, темно-синього кольору з imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 , в якому знаходиться сім-картка мобільного оператора «Київстар» із номером мобільного телефону НОМЕР_3 . Також просить повернути вилучене майно на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , роз`яснивши йому вимоги, передбачені ст.388 КК України.

Посилаючись на положення ст.98 КПК України слідчий зазначає, що вилучене майно буде використано у даному кримінальному провадженні у якості речових доказів, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів, є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.

У судове засідання слідчий та прокурор не з`явились, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі.

Власник вилученого майна відповідно до клопотання ОСОБА_4 подав заяву у якій просив розглянути клопотання без його участі, проти задоволення клопотання не заперечував.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

З поданого клопотання та доданих до нього документів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Харківського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.11.2023 за №0003856 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Дане кримінальне провадження зареєстровано за заявою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 04.11.2023 року близько 19:00, в період дії воєнного стану за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, 45 невстановлена особа скоїла крадіжку мобільного телефону Redmi 9А.

Під час досудового розслідування встановлено, що мобільний телефон Xiaomi Redmi 9А 2/32 GB, темно-синього кольору з imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 , в якому знаходиться сім-картка мобільного оператора «Київстар» із номером телефону НОМЕР_3 знаходиться у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В ході огляду, проведеного за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів. 30, у період часу з 16:30 по 17:00 25.12.2023, ОСОБА_5 знаходячись у службовому кабінеті №75, добровільно видав мобільний телефон Xiaomi Redmi 9А 2/32 GB, темно-синього кольору з imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 , в якому знаходиться сім-картка мобільного оператора «Київстар» із номером телефона НОМЕР_3 .

ОСОБА_5 пояснив, що 04.11.2023 вийшовши на вулицю, побачив, що біля зупинки, яка розташована за адресою: м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 45 сидить раніше незнайомий йому чоловік. В цей час ОСОБА_5 вирішив підійти до нього, з метою попросити у потерпілого сигарету. Під час бесіди, він присів біля раніше невідомого мені чоловіка, та в ході бесіди побачив у кишені куртки ОСОБА_4 мобільний телефон Redmi 9А, темно-синього кольору. В той час коли власник мобільного телефону, відвернув обличчя, ОСОБА_5 таємно викрав вказаний телефон та поклав його собі у кишеню. Через деякий час, останній пішов разом із викраденим мобільним телефоном Redmi 9А, в бік свого дому.

Досудовим розслідуванням встановлено, що власником вилученого майна є потерпілий ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно п.7. ч.2 ст.131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати зокрема: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні ; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що у даному випадку існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Постановою слідчого від 25.12.2023 вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0003856 від 06.11.2023.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом кримінального правопорушення, містить у собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема огляду вилученого майна та проведення відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати цих речових доказів, що унеможливить встановленню істини по справі.

Враховуючи, що викрадене майно оглянуто та постановою визнано речовим доказом, обмеження власника у користуванні своїм майном протягом невизначеного часу не можна вважати обґрунтованим, тому клопотання про накладення арешту шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження (без позбавлення права користування) є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на мобільний пристрій Xiaomi Redmi 9А 2/32 GB, темно-синього кольору з imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 , в якому знаходиться сім-картка мобільного оператора «Київстар» із номером мобільного телефону НОМЕР_3 , вилучений 25.12.2023 в період часу з 16:30 по 17:00 під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, 30 у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Мобільний пристрій Xiaomi Redmi 9А 2/32 GB, темно-синього кольору з imei1: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 , в якому знаходиться сім-картка мобільного оператора «Київстар» із номером мобільного телефону НОМЕР_3 , негайно повернути власнику майна - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з покладенням на нього обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна.

Попередити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1