УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника - адвоката ОСОБА_3 ,

адвоката ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6

прокурора ОСОБА_7 ,

слідчого ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , в порядку статті 303 КПК України, на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001415 від 18.10.2022,

установив:

До Шевченківського районного суду міста Києва 26.06.202 (вх. №55842) звернулася адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , в порядку статті 303 КПК України, на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001415 від 18.10.2022.

Обґрунтовуючи подану скаргу, заявник зазначила, що як і сама підозра, так і зміна раніше повідомленої підозри ОСОБА_6 є незаконною, ґрунтується виключно на припущеннях органу досудового розслідування, недостовірних відомостях та недопустимих доказах, у зв`язку з чим підлягає скасуванню. Вказала на те, що висновок, сформований за наслідками проведення аналітичного дослідження, не може вважатися допустимим доказом, оскільки дослідження проведено поверхнево та однобоко, з численними порушеннями процедури проведення такого дослідження.

Крім того, заявник звернула увагу, про те, що її клієнту повідомлено про підозру, зокрема за ч. 3 ст.212 КК України, тоді як у ПрАТ "Полтавський ГЗК" відсутній податковий борг по сплаті рентної плати за користування надрами за період з 01.01.2018 по 31.12.2021, а жодних податкових повідомлень-рішень контролюючим органом по сплаті рентної плати за користування надрами не приймалось.

Згідно Протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 27.06.2023 визначено для розгляду скарги слідчого суддю ОСОБА_1 .

У судовому засіданні адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 підтримали викладену у скарзі позицію адвоката ОСОБА_3 .

Зазначили, що підозра є необґрунтованою, оскільки наведені у повідомленні про підозру та зміні раніше повідомленої підозри формулювання не свідчать про наявність складу інкримінованих підозрюваному кримінальних правопорушень за ч.3 ст.212 та ч. 1 ст.366 КК України, а наявні у провадженні докази прямо спростовують зміст та доведеність обставин, викладених у повідомленні про підозру та зміні повідомленої підозри.

Прокурор та детектив у судовому засіданні заперечували щодо поданої скарги, просили відмовити у її задоволенні.

Дослідивши матеріали скарги, заслухавши доводи учасників судового провадження, слідчий суддя зазначає наступне.

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, згідно положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст. 278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст. 279 КПК України).

У тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Так, факти, що підтверджують наявність достатніх доказів для підозри, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт "достатніх підстав (доказів)" не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для здійснення повідомлення про підозру.

Отже, посилання сторони захисту на недопустимість доказів слідчим суддею сприймається критично, оскільки згідно із ст. 89 КПК України визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію Європейського суду з прав людини щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Із поданої скарги вбачається, що підставами для скасування повідомлення про підозру та зміну раніше повідомленої підозри, підозрюваний вважає те, що останні є необґрунтованими, оскільки формулювання повідомлень про підозру (зміну підозри) не свідчать про наявність складу інкримінованих кримінальних правопорушень, а у провадженні не існує доказів, які б підтверджували обґрунтованість повідомлення про підозру.

Як встановлено при розгляді скарги, за своїм змістом повідомлені у кримінальному провадженні №0001415, від 18.10.2022, підозра від 01.02.2023 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 03.02.2023 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.212 та ч.1 ст.366 КК України, відповідають вимогам ст. 277 КПК України, при їх врученні були дотримані вимоги ст. 278 КПК України.

Оцінюючи в сукупності обставини провадження та враховуючи достатню наявність доказів про вчинення інкримінованих ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає, що обґрунтованість підозри останнього, в контексті її розуміння Європейським судом з прав людини, присутня.

З огляду на зазначене, на даній стадії досудового розслідування не є необхідним, щоб органом досудового розслідування було встановлено існування всіх елементів складу злочину, який інкримінується підозрюваному, оскільки, фактично досудове розслідування і здійснюється з тією метою, аби встановити всі чотири елементи складу злочину (суб`єкт, суб`єктивна сторона, об`єкт, об`єктивна сторона), а також встановити всі кваліфікуючі ознаки відповідного злочину. Отже, на відповідній стадії досудового розслідування в ході оскарження повідомлення про підозру та встановлення відповідності вимогам закону щодо змісту, порядку вручення такого повідомлення, вирішення слідчим суддею питання про наявність/відсутність в діях підозрюваного всіх елементів складу злочину, який йому інкримінується, є передчасним. При цьому, правова кваліфікація інкримінованих підозрюваному діянь, на даному етапі притягнення особи до кримінальної відповідальності, не є остаточною та може бути змінена в результаті здійснення подальшого досудового розслідування кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про те, що повідомлення про підозру та зміну повідомленої раніше підозри ОСОБА_6 здійснені в порядку, передбаченому КПК України, а зміст таких повідомлень відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

За таких обставин, відсутні правові підстави для задоволення даної скарги.

Керуючись статтями 2, 7, 276-278, 303, 304, 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_6 , в порядку статті 303 КПК України, на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри та підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0001415 від 18.10.2022 - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1