УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2023 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Черепашинці Калинівського району Вінницької області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідча ОСОБА_6 звернулася до суду із вказаним клопотанням, яке погоджене з прокурором ОСОБА_7 .

Клопотання мотивоване тим, що Слідчими четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) ТУ ДБР у м. Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000009 від 24.03.2021 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України, ч. 3 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що Відповідно до наказу №346-К від 03.08.2016 продовжено термін дії контракту з директором державного підприємства «Могилів-Подільське лісове господарство» Вінницького обласного управління лісового та мисливського господарства з ОСОБА_4 по 17 вересня 2020 року.

У подальшому, згідно з контрактом з керівником державного підприємства «Могилів-Подільське лісове господарство» від 11.09.2020 ОСОБА_4 прийнято на посаду директора ДП «Могилів -Подільське лісове господарство».

Відповідно до контракту керівник зобов`язується: дотримуватись вимог чинного законодавства та нормативно-правових актів щодо використання та реалізації лісопродукції.

Таким чином, виконуючи обов`язки директора лісгоспу ОСОБА_4 являючись службовою особою, яка уповноважена на здійснення організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, перевищив свої службові повноваження внаслідок чого завдано тяжких наслідків охоронюваним законом державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів та громадським інтересам за наступних обставин.

Наказом Державного агентства лісових ресурсів України № 12 від 04.01.2018 затверджено статут Державного підприємства «Могилів-Подільське лісове господарство» (далі ДП «Могилів-Подільське ЛГ») у новій редакції, відповідно до п.1.1 якого зазначено, що діяльність ДП «Могилів-Подільське ЛГ» координується Вінницьким обласним управлінням лісового та мисливського господарства.

Наказом Державного агентства лісових ресурсів України № 393 від 12.11.2012 затверджено положення про Вінницьке обласне управління лісового та мисливського господарства.

Згідно п. п. 4.3 та 4.7 положення управління здійснює державний контроль за додержанням норм, правил та інших нормативно-правових актів з ведення лісового господарства та координує діяльність підприємств, установ, організацій, що належать до сфери управління Держлісагенства України.

Пунктом 4.12 положення передбачено, що управління забезпечує організацію лісовпорядних та мисливсько порядних робіт, розроблення та реалізацію проектів організації та розвитку лісового та мисливського господарства.

Відповідно п. п. 4.30, 4.53 положення визначено, що управління затверджує матеріали лісовпорядкування та приймає рішення про анулювання лісорубного або лісового квитка.

Статтею 89 Лісового кодексу України (надалі Кодекс) визначено, що охорону і захист лісів на території України здійснює державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та підприємств, установ і організацій, що належать до сфери їх управління.

Відповідно до статті 90 Кодексу, основними завданнями державної лісової охорони є здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Згідно «Положення про державну лісову охорону», (надалі Положення) затвердженого постановою КМУ № 976 від 16.09.2009, начальник відділу лісового господарства відноситься до посадових осіб державної лісової охорони, яка відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», має статус правоохоронного органу.

Пунктом 4 Положення передбачено, що основними завданнями державної лісової охорони є здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства.

Статтею 43 Кодексу визначено, що розрахункова лісосіка - щорічна науково обґрунтована норма заготівлі деревини в порядку рубок головного користування, яка затверджується для кожного власника, постійного користувача лісів окремо за групами порід, виходячи з принципів безперервності та не виснажливості використання лісових ресурсів.

Розрахункова лісосіка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства.

Згідно із статтею 45 Кодексу, лісовпорядкування включає комплекс заходів, спрямованих на забезпечення ефективної організації та науково обґрунтованого ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання, підвищення екологічного та ресурсного потенціалу лісів, культури ведення лісового господарства, отримання достовірної і всебічної інформації про лісовий фонд України.

Пунктом 6 частини 1 статті 46 Кодексу передбачено, що лісовпорядкування передбачає обчислення розрахункової лісосіки, обсягів використання інших видів лісових ресурсів.

Відповідно до статті 48 Кодексу, у матеріалах лісовпорядкування дається якісна і кількісна характеристика кожної лісової ділянки, комплексна оцінка ведення лісового господарства, що є основою для розроблення на засадах сталого розвитку проекту організації та розвитку лісового господарства відповідного об`єкта лісовпорядкування.

Проект організації та розвитку лісового господарства передбачає екологічно обґрунтоване ведення лісового господарства і розробляється відповідно до нормативно-правових актів, що регулюють організацію лісовпорядкування.

У проекті організації та розвитку лісового господарства визначаються і обґрунтовуються основні напрями організації і розвитку лісового господарства об`єкта лісовпорядкування з урахуванням стану та перспектив економічного і соціального розвитку регіону.

Матеріали лісовпорядкування затверджуються в установленому порядку органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, за погодженням відповідно з органом виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Затвердженні матеріали лісовпорядкування є обов`язковими для ведення лісового господарства, планування і прогнозування використання лісових ресурсів.

Як встановлено, наказом Міністерства екології та природних ресурсів від 22.11.2012 № 602 затверджено розрахункову лісосіку для постійних лісокористувачів (власників лісів) Вінницької області на 2013 2021 роки, в тому числі по ДП «Могилів-Подільськке ЛГ» з метою визначення норм заготівлі деревини в порядку рубок головного користування, обчислених за результатами базового лісовпорядкування, які розроблено Українським державним проектним лісовпорядним виробничим об`єднанням.

Законом України «Про оцінку впливу на довкілля» 2059-VIII від 23.05.2017, що набрав чинності 18.06.2017 та введений в дію з 18.12.2017 (далі - Закон), встановлюються правові та організаційні засади процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно із частиною 1 статті 3 Закону, здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Підпунктом 21 пункту 2 статті 3 Закону передбачено, що перша категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля, включає усі суцільні та поступові рубки головного користування та суцільні санітарні рубки на площі понад 1 гектар, суцільні санітарні рубки на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду.

Частиною 4 вказаної статті визначено, що забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності.

Так, згідно статті 9 вказаного Закону, уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, уповноважений центральний орган, видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема, величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.

Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.

Таким чином, проведення усіх суцільних та поступових рубок головного користування та суцільних санітарних рубок на площі понад 1 гектар, усіх суцільних санітарних рубок на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, які включені до першої категорії видів планової діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля, підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Враховуючи вище вказані норми, рішеннями про провадження планової діяльності в галузі лісового господарства є затвердження матеріалів лісовпорядкування або розрахункової лісосіки.

В 2020 році під час лісогосподарської діяльності, ДП «Могилів-Подільське ЛГ» замовило в ВО «Укрдержліспроект» розробку матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Могилів-Подільськке ЛГ» Вінницької області за 2020 рік.

Так, матеріали безперервного лісовпорядкування по ДП «Могилів-Подільське ЛГ» за 2020 рік погоджені листом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (Міндовкілля) від 02.07.2021 №25/2-22/13741-21, що адресований до Вінницького обласного управління лісового та мисливського господарства (тобто після вступу Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» 17.12.2017року).

Так, до матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Могилів-Подільськке ЛГ» Вінницької області за 2020 рік в фонд рубок головного користування було включено лісові насадження на землях лісового фонду, а саме по Вендичанському лісництву ДП «Могилів-Подільське ЛГ», кварталі 30 виділ 5.1 площею 1,5 га, Мурованокуриловецькому лісництву ДП «Могилів-Подільське ЛГ», а саме кварталі 82, виділі 5,1 площею 2,6 гектара, кварталі 4, виділі 10,1 площею 3 гектара, Джуринському лісництві ДП «Могилів-Подільське ЛГ», а саме кварталі 60, виділі 32, площею 2,5 гектара, кварталі 72, виділі 1.1, площею 4,3 гектара, Івашковецькому лісництву ДП «Могилів-Подільське ЛГ», а саме кварталі 59, виділі 7, площею 3,4 гектара, у кварталі 72, виділі 2, площею 2,4 гектара, кварталі 92, виділі 3, площею 3,5 гектара, кварталі 12, виділі 7,1, площею 2,5 гектара, Мурованокуриловецькому лісництві ДП «Могилів Подільське лісове господарство» у кварталі 80, виділі 8,1 площею 1,2 гектара, кварталі 6, виділі 21,2 площею 1,5 гектара, Мурованокуриловецькому лісництві ДП «Могилів Подільське лісове господарство» кварталі 82, виділі 5,2 площею 2,0 гектара, у кварталі 4, виділі 10,2 площею 2,9 гектара, Івашковецького лісництва ДП «Могилів Подільське лісове господарство» кварталі 59, виділі 7, площею 3,4 гектара, Джуринському лісництві ДП «Могилів Подільське лісове господарство» у кварталі 72, виділі 1.1, площею 4,3 гектара, Джуринському лісництві ДП «Могилів Подільське лісове господарство» у кварталі 60, виділі 32, площею 2,5 гектара, Котюжанському лісництві ДП «Могилів Подільське лісове господарство» у кварталі 22, виділі 6.2, площею 3,1 гектара, які були відсутні в відомості запроектованих заходів в 2012 році та на підставі якої обчислено розрахункову лісосіку для постійних лісокористувачів (власників лісів) Вінницької області на 2013 2021 роки.

В подальшому вищезазначені лісові насадження було включено в фонд рубок головного користування до матеріалів безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Могилів-Подільське ЛГ» Вінницької області за 2020 роки.

Досудовим розслідування встановлено, що ДП «Могилів-Подільське ЛГ» висновок з оцінки впливу на довкілля на зазначені матеріали лісовпорядкування уповноваженим органом не видавався.

Згідно п. 132 додатку до Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», спеціальний дозвіл на спеціальне використання лісових ресурсів (лісорубний квиток, ордер, лісовий квиток) віднесено до документів дозвільного характеру.

Пунктом 1 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 року №761 (далі Порядок), передбачено що цей порядок визначає умови та механізм видачі лісорубного або лісового квитка як спеціального дозволу на використання лісових ресурсів.

Лісорубний або лісовий квиток є основним документом на підставі якого здійснюється спеціальне використання лісових ресурсів, ведеться облік дозволених до відпуску запасів деревини та інших продуктів лісу, встановлюються строки здійснення лісових користувань та вивезення заготовленої продукції, строки і способи очищення лісосік від порубкових решток, а також облік природного поновлення лісу, що підлягаю збереженню, ведеться облік плати, нарахованої за використання лісових ресурсів (п.2 Порядку).

Відповідно до п. 3 Порядку зазначено, що лісорубний квиток видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами Держлісагентства на заготівлю деревини під час проведення рубок головного користування на підставі затвердженої в установленому порядку розрахункової лісосіки.

Згідно пункту 4 Порядку передбачено, що для видачі лісорубного квитка власник лісів або постійний лісокористувач подає такі документи: заявку на використання лісових ресурсів під час проведення рубок головного користування, відомість чергової лісосіки, польову перелікову відомість, переліково-оцінювальну відомість, карту технологічного процесу розробки лісосіки та план лісосіки.

Досудовим розслідуванням встановлено, що працівниками ДП «Могилів-Подільське ЛГ» з метою проведення рубок головного користування у Джуринському, Івашковецькому, Вендичанському, Котюжанському, Муровано-Куриловецькому, Моївському лісництвах складено наступні документи, які є обов`язковими для видачі лісорубного квитка відповідно до пункту 4 Порядку, а саме матеріально грошову оцінку лісосіки, відомість переліку дерев взятих в суцільну рубку на 2020 рік, план схему, карту технологічного процесу розроблення лісосіки на проведення рубок.

В подальшому, в невстановлений час та в невстановленому місці, інженер лісового господарства ДП «Могилів-Подільське ЛГ» ОСОБА_8 , до обов`язків якого входить організація всіх видів лісокористування, планування, розподіл і підготовка лісосічного фонду до рубання, підготовка необхідної документації для закріплення лісосировинних баз, контроль за раціональним використанням лісових ресурсів, перевірка якості відведення лісосік лісництвами і ведення ними технічної документації та оформлення лісорубних квитків на право рубання й відпуску лісу, який достовірно знаючи про те, що висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для планової діяльності не видавався на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Могилів-Подільське ЛГ» Вінницької області за 2016-2020 роки, перевіривши вказані документи та перевищуючи свої службові повноваження з метою проведення незаконних рубок дерев включив у відомість чергової лісосіки головного користування на 2020 рік по ДП «Могилів-Подільське ЛГ» зазначені лісосіки.

З метою проведення незаконних рубок дерев, ОСОБА_4 перевищуючи службові повноваження, достовірно знаючи про те, що висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для планової діяльності не видавався на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Могилів-Подільське ЛГ» Вінницької області за 2016-2020 роки, 02.01.2020 року перебуваючи в Центрі адміністративних послуг «Прозорий офіс» Вінницької міської ради за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 59 подав до Центру адміністративних послуг «Прозорий офіс» Вінницької міської ради заяву з відповідними документами, які були виготовлені підлеглими йому працівниками, щодо видачі спеціального дозволу лісорубного квитка на проведення суцільної рубки головного користування на території Вендичанського лісництва ДП «Могилів-Подільське ЛГ», а саме у кварталі 30 виділ 5.1 площею 1,5 га.

Цього ж дня, вказана заява з додатками передана для розгляду начальнику відділу лісового господарства Вінницького ОУЛМГ ОСОБА_9 , який відповідно до посадової інструкції заміщував на час тимчасової відсутності першого заступника начальника Вінницького ОУЛМГ ОСОБА_10 , безпосередньо до повноважень якого входить затвердження та видача лісорубних квитків на рубки головного користування.

Пунктом 5 частини 8 статті 69 Лісового кодексу України передбачено, що підставою для прийняття рішення про відмову у видачі спеціального дозволу є результати оцінки впливу на довкілля.

В подальшому, ОСОБА_9 з метою проведення незаконних рубок, достовірно знаючи про те, що висновок з оцінки впливу на довкілля, який є обов`язковим для планової діяльності не видавався на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду ДП «Могилів-Подільське ЛГ» Вінницької області за 2016-2020 роки та не розроблявся на матеріали безперервного лісовпорядкування земель лісового фонду по Вендичанському лісництву ДП «Могилів-Подільське ЛГ», перевищуючи свої службові повноваження та ігноруючи вимоги п. 5 ч. 8 ст. 69 ЛК України, 02.01.2020 перебуваючи на робочому місці за адресою: м. Вінниця, вул. Пирогова, 26 видав лісорубний квиток серії ВІ ЛРК №002934 на проведення суцільних рубок головного користування на території Вендичанського лісництва ДП «Могилів-Подільське ЛГ», а саме у кварталі 30 виділ 5.1 площею 1,5 га, які не були запроектовані у відомості запроектованих заходів під час проведення базового лісовпорядкування у 2012 році.

Після цього, ОСОБА_8 , перевищуючи свої службові повноваження, достовірно знаючи, що лісорубний квиток серії ВІ ЛРК №002934 на проведення суцільних рубок головного користування на території Вендичанського лісництва ДП «Могилів-Подільське ЛГ», а саме у кварталі 30 виділ 5.1 площею 1,5 га видано незаконно, перебуваючи в невстановленому місці, в день видачі виписав його, при цьому зазначивши підставою для видачі - наказ Міністерства екології та природних ресурсів від 22.11.2012 № 602, яким затверджено розрахункову лісосіку для постійних лісокористувачів (власників лісів) Вінницької області на 2013 2021 роки по ДП «Могилів-Подільське ЛГ» та не вказавши матеріали безперервного лісовпорядкування.

У подальшому, 08.01.2020 ОСОБА_4 після отримання лісорубного квитка продовжуючи вчиняти дії спрямовані на проведення незаконних рубок у кварталі 30 виділ 5.1 площею 1,5, уклав договір про надання послуг, пов`язаних з лісівництвом від 08.01.2020 з ФОП ОСОБА_11 на виконання якого здійснено рубки головного користування.

У подальшому, вказаний факт здійснення незаконних рубок 554 дерев різних порід виявлено Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області під час проведення заходу державного нагляду щодо дотримання ДП «Могилів-Подільське ЛГ» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів та відображено в довідці 11.04.2022 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що розмір шкоди, заподіяної лісовому господарству внаслідок проведення незаконної рубки 554 дерев різних порід та діаметрів у кварталі 30 виділ 5.1 площею 1,5 га на території Вендичанського лісництва ДП «Могилів-Подільське ЛГ» становить 4 810 240, 51 грн. ( чотири мільйони вісімсот десять тисяч двісті сорок гривень 51 копійка).

Внаслідок перевищення ОСОБА_4 своїх службових повноважень, охоронюваним законом державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів та громадським інтересам, які полягають у порушенні гарантованих Конституцією України прав громадян на безпечне для життя і здоров`я довкілля та користування природними ресурсами, заподіяно шкоду в розмірі 4 810 240, 51 грн.

Враховуючи вище вказане, діями ОСОБА_9 , ОСОБА_8 та ОСОБА_4 заподіяно шкоду на загальну суму 4 810 240, 51 грн., що з урахуванням примітки до ст. 364 КК України, положень статті 169.1 Податкового кодексу України і Закону України «Про державний бюджет на 2020 рік», якими визначено застосування розміру податкової соціальної пільги для кваліфікації діянь як злочинів, є тяжкими наслідками, оскільки у двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Разом з тим, згідно висновку експерта №748/23-28 від 22.05.2023, внаслідок антропогенної діяльності, а саме: незаконної порубки дерев різних порід та діаметрів, за дозволом виданим із порушенням чинного законодавства на території ДП «Могилів-Подільського лісового господарства», досліджувані насадження локально знизили своє захисне призначення (незалежно від категорії поділу лісів) та екологічні властивості. Тому вважається, що внаслідок таких дій завдано екологічну шкоду довкіллю на локальному рівні, окрім цього ця шкода полягає у неможливості відтворення породного складу цієї ділянки лісу, що призведе до локального погіршення екологічного стану біорізноманіття, повноти насаджень та втраті деяких важливих екологічних функцій, які виконували незаконно зрубані дерева на місці досліджуваної події. Тобто з екологічної точки зору, екосистема насаджень (довкілля), де було зрубані дерева, зазнала негативних антропогенних змін (порушень екологічного балансу) і не може бути відновлена до першо-початкового стану в повній мірі, або протягом тривалого періоду.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у перевищенні службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що спричинило тяжкі наслідки, вчинене групою осіб, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.

Крім того, на протязі 2016 - 2020 років вчиняв тотожні кримінальні правопорушення передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України (5 епізодів).

З огляду на вищеописані обставини, а також беручи до уваги наявність здобутих доказів, які в сукупності є достатніми для прийняття відповідного рішення, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 28, ч. 3 ст. 365 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено достатньо доказів, які дають підстави підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні ним вищевказаного кримінального правопорушення. Такі обставини підтверджуються наступними матеріалами кримінального провадження:

Причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому злочину підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленнями про вчинення кримінальних правопорушень; висновком експерта від 23.05.2023 №748/23-28; висновком експерта за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи від 09.12.2022 №3408/22-28/3737-3752/22-28;протоколами допитів свідків, іншими матеріалами кримінального провадження, які отримані у встановленому КПК України порядку у їх сукупності.

Слідчий зазначив, що хоча ОСОБА_4 раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, однак є наявність обґрунтованої підозри у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, покарання за яке передбачає позбавлення волі на строк від семи до десяти років, через що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, вагомість наявних доказів у скоєнні кримінального правопорушення, розмір майнової шкоди, якого у двісті п`ятдесят разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення злочину, а також наявність ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, окрім домашнього арешту, не зможе запобігти ризикам та забезпечити належну поведінку підозрюваного, тому слідчий звернувся з даним клопотанням до суду.

В судовому засіданні прокурор просив клопотання задоволити.

Підозрюваний ОСОБА_4 , його захисник - адвокат ОСОБА_5 заперечили щодо вимог даного клопотання, пояснили, що клопотання не обгрунтоване, ризики не доведені. Слід вказати, що ОСОБА_4 вперше притягується до кримінальної відповідальності, сам є пенсіонер, має позитивну характеристику з останнього місця роботи, крім того має важкі хронічні хвороби, зокрема цукровий діабет ІІ типу, гіпертоічна хвороба ІІІ ступеню, злоякісне нвоутворення, що потребує постійного медичного догляду. Слід зазначити, що на протязі більш ніж 2 роки не встановлені та не допитані всі свідки кримінального правопорушення, тому ризики, що ОСОБА_4 може переховуватися від слідства, тощо, не доведені, просять відмовити у повному обсязі

Слідчий суддя, дослідивши вказане клопотання, заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального провадження; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначених у клопотанні.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснювати дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим тримання під вартою.

Даним клопотанням слідча ОСОБА_6 просить забезпечити ризики, передбачені ст. 177 КПК України, шляхом обрання відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Під час розгляду даного клопотання судом було встановлено, що ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, на офіційні виклики слідчого останній являвся. Умислу ухилятися від слідства у неї не було. Крім того, ОСОБА_4 обіцяє добровільно надати свій закордоний паспорт на зберігання слідчому.

Слідством не надано до суду доказів повідомлення ОСОБА_4 під підпис про явку до слідчих органів та ігнорування останнім даних викликів.

Враховуючи викладене, суд вважає, що у застосуванні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слід відмовити

Дані обставини слідчим суддею взяті до уваги, крім того, слідчий суддя враховує наявність постійного місця проживання та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення. Зокрема те, що останній є особою, яка раніше не судима, має постійне місце проживання, важкі хвороби, а тому вважає за доцільне обрати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, яке зможе запобігти зазначеним в клопотанні ризикам.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 176, 177, 179, 182, 194 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання задоволити частково.

В клопотанні слідчого четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Вінниці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому, ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту до ОСОБА_4 - відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжнийзахід у вигляді особистого зобов"язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки, в межах досудового розслідування, а саме: до 24:00 години 31 жовтня 2023 року, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

прибувати до слідчого, прокурора за викликом;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

утриматись від спілкування із свідками у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: