ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 532/2263/21 Номер провадження 11-сс/814/352/23Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2023 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні - начальника Кобеляцької окружної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Кобеляцького районного суду Полтавськолї області від 16 грудня 2022 року ,-

в с т а н о в и л а:

Зміст оскарженого судового рішення та встановлені слідчим суддею суду першої інстанції обставини

Ухвалою слідчого судді Кобеляцького районного суду Полтавськолї області від 16 грудня 2022 року клопотання адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 про закриття кримінального провадження і скасування арешту майна задоволено.

Закрито кримінальне провадження № 0000212 у зв`язку із закінченням строку досудового розслідування.

Скасовано арешт на автомобіль марки «ТОYОТА АVENSIS», державний номерний знак НОМЕР_1 , 2007 року випуску, сірого кольору, власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу є ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який накладено ухвалою слідчого судді Кобеляцького районного суду Полтавської області від 22 жовтня 2021 року.

Приймаючи таке рішення , слідчий судді вказав , що не зважаючи на відсутність прямо визначеного у КПК України строку дізнання для кримінального проступку , строк його досудового розслідування не може бути необмежений та перевищувати строк досудового розслідування для нетяжких розслідувань , який встановлений у п. 1 ч. 2 ст. 219 КПК України .

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи , яка її подала

В апеляційній скарзі процесуальний прокурор просить ухвалу слідчого судді скасувати у зв`язку з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та постановити нову ухвалу , якою у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 про закриття кримінального провадження і скасування арешту на майно - відмовити.

На переконання принесеної апеляції наголошує на тому , що кримінальне правопорушення , передбачене ст. 290 КК України класифікується як проступок і посилається на п. 8 ст. 615 КПК України , згідно якого у кримінальних провадженнях , в яких жодній особі не було повідомлено про підозру на дату введення воєнного стану , строк від зазначеної дати до дати припинення чи скасування воєнного стану не зараховується до загальних строків , передбачених ст. 219 КПК України.

А тому , на переконання прокурора , висновки слідчого судді , суперечать положенням п. 8 ст. 615 КПК України, а скасування арешту є передчасним.

Позиція учасників судового провадження в апеляційному суді

В судове засідання сторони не з`явились надавши заяву про розгляд апеляційної скарги без їх участі та висловили свою позицію.

Мотиви суду

Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до статті 370 КПК України судове рішення повинно бути законним , обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення , ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження , передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення , ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин , які підтверджені доказами , дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення , в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Колегія суддів вважає , що суд першої інстанції в особі слідчого судді в повній мірі дотримався зазначених положень закону , судовий розгляд проведено з дотриманням вимог кримінального - процесуального закону.

Доводи апеляційної скарги прокурора колегія суддів вважає непереконливими.

Колегією суддів встановлено, що 20 жовтня 2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за ст. 290 КК України за фактом виявлення зміни не в умовах виробника номерного позначення кузова автомобіля Toyota Avensis державний номерний знак НОМЕР_1 та двигуна до нього.

Досудове розслідування вказаного кримінального провадження здійснювалось підрозділом дізнання відділення поліції №2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області. Місце розташування органу дізнання - м. Кобеляки, вул. Шевченка, 17 Полтавської області.

У вказаному провадженні було допитано свідків, проведено експертне дослідження, тощо.

Ухвалою слідчого судді Кобеляцького районного суду Полтавської області від 22 жовтня 2021 року накладено арешт на автомобіль марки «TOYOTA AVENSIS», державний номерний знак НОМЕР_1 , 2007 року випуску, сірого кольору, власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу є ОСОБА_8 .

На момент розгляду слідчим суддею клопотання адвоката, досудове розслідування кримінального провадження не бело завершено, підозру у вчиненні кримінального правопорушення жодній особі не вручено.

В контексті доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на таке.

Положеннями ч.8 ст.615 КПК України дійсно встановлено, що у кримінальних провадженнях, в яких жодній особі не було повідомлено про підозру на дату введення воєнного стану, строк від зазначеної дати до дати припинення чи скасування воєнного стану не зараховується до загальних строків, передбачених статтею 219 цього Кодексу.

Погоджується колегія суддів і з тим фактом, що положеннями статті 219 КПК не визначено строку досудового розслідування у кримінальних провадження щодо кримінального проступку в якому жодній особі не повідомлено про підозру.

Проте з цього приводу колегія суддів вважає слушними висновки суду першої інстанції, що цей строк не може бути більшим за строк досудового розслідування щодо нетяжких злочинів.

Так слідчий суддя правильно зазначив, що відповідно до ч. 2 ст. 219 КПК України, строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до дня повідомлення особі про підозру становить:

1) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину.

Указані в статті 290 КК України діяння статтею 12 КК України віднесені до кримінальних проступків.

Кримінальні проступки за своєю соціальною небезпекою є менш тяжкими кримінальними правопорушеннями ніж злочини, зокрема, нетяжкі, щодо яких визначено проведення досудового розслідування в строк дванадцять місяців (п. 1 ч. 2 ст. 219 КПК України).

При цьому, чинним кримінально-процесуальним законом врегульовано питання строків досудового розслідування до дня повідомлення особі про підозру лише щодо злочинів та не визначено питання щодо їх обчислення відносно кримінальних проступків, які за своїм змістом є менш тяжкими діяннями, у зв`язку із чим, апеляційний суд доходить висновку, що строк досудового розслідування кримінальних проступків не може бути необмежений та перевищувати строк досудового розслідування встановленого для злочинів.

Частиною 1 ст. 8 КПК України, якою закріплено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду поняття "якість закону" означає, що національне законодавство повинне бути доступним і передбачуваним, тобто визначати достатньо чіткі положення, аби дати людям адекватну вказівку щодо обставин і умов, за яких державні органи мають право вживати заходів, що вплинуть на права осіб (рішення у справах «Олександр Волков проти України», «C.G. та інші проти Болгарії» та ін). Окрім того, Європейський суд зазначає, що відповідальність за подолання недоліків законодавства, правових колізій, прогалин, інтерпретаційних сумнівів лежить, в тому числі, і на судових органах, які застосовують та тлумачать закони (рішення у справах «Вєренцов проти України», «Кантоні проти Франції»).

Таким чином, неоднозначність закону у кримінальному провадженні, має тлумачитись на користь людини, права та свободи якої визнаються найвищими цінностями, тим паче, коли людина знаходиться в уразливому стані, до якого, згідно практики ЄСПЛ («Душка проти України»), відноситься і перебування особи у стані кримінального переслідування.

Колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді , що органи досудового розслідування застосовуючи ст. 219 КПК України в системному зв`язку із ст. 12 КК України та враховуючи ст. 58 Конституції України, практику ЄСПЛ повинні були виходити з того, що для кримінального провадження, внесеного до ЄРДР, за фактом вчинення кримінального проступку, строки досудового розслідування з моменту реєстрації в ЄРДР до моменту оголошення про підозру складають 12 місяців і у випадку необхідності повинні бути продовжені.

У цій справі строки досудового розслідування не зупинялись і не продовжувались.

Закінчення строку досудового розслідування, визначеного ч.2 ст. 219 КПК, після повідомлення особі про підозру, крім випадку повідомлення про підозру у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, є підставою для закриття кримінального провадження (п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК України).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 116 КПК процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки.

Така позиція узгоджується з практикою ЄСПЛ, а саме у рішенні від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Не зважаючи на відсутність прямо визначеного у КПК України строку дізнання для кримінального проступку, строк його досудового розслідування не може бути необмежений та перевищувати строк досудового розслідування для нетяжких злочинів, який встановлений у п. 1 ч. 2 ст. 219 КПК України.

Що ж стосується трактування положень ч.8 ст.615 КПК, на яку посилається прокурор в апеляції, колегія суддів наголошує на такому.

Так виходячи із змісту пояснювальної записки до проекту Закону України «Про внесення змін до деяких статей Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей обчислення строків досудового розслідування в умовах воєнного стану», йдеться про те, що вказані зміни покликані унормувати питання щодо строків досудового розслідування у кримінальних провадженнях щодо воєнних злочинів і при цьому акцентується увага на органах досудового розслідування які проводять свою діяльність в областях наближених до зони ведення активних бойових дій.

Колегія суддів переконана, що положення ч.8 ст.615 КПК слід застосовувати в інших провадженнях, виключно індивідуально, враховуючи всі обставини у кримінальному провадженні, а зокрема: неможливості здійснення досудового розслідування у визначені законом строки; вжиття органом досудового розслідування заходів по встановленню осіб, які пречетні до вчинення кримінального правопорушення; наведення обставин, які унеможливлюють проведення слідчих (розшукових) дій.

Таких обставин у кримінальному провадженні, що є предметом апеляційного перегляду, не наведено.

Як вже встановлено колегією суддів, досудове розслідування у формі дізнання, здійснювалось органом досудового розслідування, місце розташування якого не межує із зоною бойових дій.

У провадженні було визначено групу дізнавачів для здійснення дізнання у складі трьох дізнавачів, склад якої не змінювався на протязі всього часу дізнання.

З огляду на наведене колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції правильно встановлено той факт, що на момент розгляду клопотання адвоката сплинули строки досудового розслідування.

Колегією суддів також встановлено, що у провадженні відсутні обставини, які б свідчили про неможливість здійснення дізнання через військовий стан в Україні.

Не наводиться таких обставин і в апеляційній скарзі прокурора.

Правильно слідчим суддею вирішено питання і щодо арешту майна (автомобіля) оскільки кримінальне провадження ним закрито.

Питання ж постановки вказаного автомобіля на облік в органах державної реєстрації, має вирішуватись в окремому порядку.

За таких обставин апеляційну скаргу прокурора слід залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді, без змін.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні - начальника Кобеляцької окружної прокуратури ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Кобеляцького районного суду Полтавськолї області від 16 грудня 2022 року - без змін.

Ухвала може бути оскаржена до касаційного кримінального суду Верховного суду на протязі 3-х місяців з моменту проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4