Справа № 712/3828/23
Провадження № 1-кс/712/1821/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квітня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 286-1 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся старший слідчий Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, ОСОБА_6 , за погодженням прокурора відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Монастирище, Монастирищенського району, Черкаської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Клопотання мотивує тим, що Четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001274 від 06.10.2022 за ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що лісник обходу № 15 с. Попудня Монастирищенського комунального спеціалізованого лісогосподарського підприємства ОСОБА_5 18.09.2022 близько 20 год. 00 хв., керуючи автомобілем «Mazda 323» р.н. НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння, рухаючись по проїзній частині вул. Шевченка у с. Попудня, Уманського району, Черкаської області, в напрямку с. Сарни, в порушення вимог п.п. 2.3 б), 2.9 а), 10.1 та 10.2 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1306 від 10.10.2001 (далі - Правил дорожнього руху України), тобто, будучи не уважним, змінив напрямок свого руху, при цьому не переконавшись що це є безпечно, створив небезпеку іншим учасникам руху, з`їхав з дороги на праве узбіччя, не надавши при цьому дорогу пішоходам ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , що рухались по ній, внаслідок чого скоїв наїзд на пішохода ОСОБА_7 , після чого в порушення вимог п. 2.10 а), г) та д) Правил дорожнього руху України, не зупинив транспортний засіб, яким керував, залишив місце пригоди, не вжив заходів для надання медичної допомоги потерпілому, не викликав бригаду екстреної (швидкої) медичної допомоги, не повідомивши про дану дорожньо-транспортну пригоду орган, чи уповноважений підрозділ Національно поліції.

Внаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди потерпілий ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження у вигляді: закритого внутрішньо суглобового лінійного перелому передньо-медіального епіфіза лівої великогомілкової кістки, розриву медіального меніска Stoler II, гемартроз, що відносяться до категорії ушкоджень середнього ступеня тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я. Вказані тілесні ушкодження могли виникнути при наїзді автомобіля.

Порушення правил безпеки дорожнього руху водієм автомобіля «Mazda 323» номерний знак НОМЕР_1 ОСОБА_5 , а саме: п.п. 2.3 б), 2.9 а) 10.1 та 10.2 Правил дорожнього руху України, знаходиться в причинному зв`язку з виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди і настанням наслідків у вигляді отримання ОСОБА_7 тілесних ушкоджень середньої тяжкості.

ОСОБА_5 18.04.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України.

Обставинами, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є: дані зафіксовані у протоколі огляду місця події від 18.09.2022; дані протоколів допиту свідків: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; дані протоколу допиту потеріплого; висновку судово медичної експертизи №05-7-01/576 від 21.11.2022; висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного спяніння №30; висновку судово автотехнічної експертизи №273/23-23 від 01.03.2023.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування, прокуратури та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити вищевказані дії, що зазначені в п.п. 1,3,4,5 ст. 177 КПК України.

Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є:

1. кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , скоєно службовою особою, яка повинна мати високі моральні якості, бути принциповим і непримиренним до порушень законів, поєднувати виконання своїх професійних обов`язків, справедливістю та непідкупністю; особисто суворо додержуватися вимог закону; сприяти своєю діяльністю утвердженню верховенства закону;

2. кримінальне правопорушення (злочин), у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , зумовлене тяжкими наслідками, що виражаються у вигляді спричинення потерпілому, тілесних ушкоджень.

3. підстави для застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу домашній арешт відсутні, тому що обставини кримінально провадження свідчать про те, що підозрюваний будучи службовою особою, грубо ігноруючи вимоги законів, не дотримуючись правил дорожнього руху, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вчинив злочин, внаслідок чого постраждала одна особа, після чого з місця скоєння злочину зник.

4. підозрюваний ОСОБА_5 , працює в Державному агентстві лісових ресурсів та, виконуючи свої службові обов`язки підтримує дружні відносини з особами, які також працюють у різних правоохоронних органах та органах державної влади, що свідчить про те, що ОСОБА_5 , для уникнення від кримінальної відповідальності може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового розслідування, може здійснювати психічний або фізичний вплив на свідків та потерпілих, з метою відмови від дачі показань, або дачі завідомо неправдивих показань які на сьогодні не допитані, а також останній може перешкоджати розслідуванню кримінального провадження іншим чином у будь-яких формах з метою ухилення від покарання;

5. у разі визнання підозрюваним ОСОБА_5 винним у вчиненні кримінального правопорушення, у якому обвинувачується останній і призначення навіть мінімального покарання, за умови доведеності його вини у вчиненні інкримінованого діяння, це може стати підставою та мотивом для його переховування від органів досудового розслідування, прокуратури та суду.

Таким чином, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 вказаного кримінального правопорушення, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду шляхом незаконного впливу на потерпілого, свідків виникла необхідність у обранні відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Доцільність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту пов`язана з тим, що особа підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке є нетяжким у розумінні ст. 12 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі. У разі доведення вини підозрюваному загрожує покарання на строк до 3 років позбавлення волі, що є достатнім стимулюючим фактором переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Викладене у своїй сукупності є достатніми мотивуючими факторами вчинення спроб переховуватись від органу досудового розслідування та суду та свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний користуючись зв`язками, здобутими за час роботи у Державному агентстві лісових ресурсів, може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду, через прохання чи погрози, або іншим шляхом знищити, приховати або спотворити докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також речі та документи, які містять інформацію щодо вчиненого кримінального правопорушення, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, а також експертів та свідків шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на хід досудового розслідування та судового розгляду в цілому.

Викладені доводи дають підстави стверджувати про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Із урахуванням ризиків, передбачених п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які виникли внаслідок дій ОСОБА_5 , жоден інший більш м`який запобіжний захід, передбачений ст. 176 КПК України, окрім як цілодобовий домашній арешт не забезпечить належну поведінку підозрюваного щодо виконання ним процесуальних рішень та не унеможливить спроби останнього перешкоджати кримінальному провадженню, а відтак запобігти зазначеним ризикам.

Оцінюючи особу підозрюваного, з врахуванням статті ст. 178 КПК України, орган досудового розслідування приходить до висновку, що підозрюваний, працездатний, раніше не судимий. Характер та обставини вчиненого ним правопорушення характеризують його як особу, що не має достатніх моральних цінностей, схильну до вчинення кримінальних правопорушень.

Так, при визначенні запобіжного заходу ОСОБА_5 слід врахувати обставини вчинення кримінального правопорушення, а саме грубе порушення прав людини, гарантованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Окрім цього, підозрюваний будучи позбавленим запобіжних заходів, що мають суттєвий вплив на нього, може вчинити інші кримінальні правопорушення, в т.ч. аналогічного характеру.

Також, пр и визначенні запобіжного заходу підозрюваному слід врахувати посаду, яку обіймає останній, внаслідок чого дії підозрюваного, як працівника правоохоронного органу, в очах громадськості дискредитують діяльність Державного агентства лісових ресурсів, зокрема та правоохоронних органів в цілому, підривають авторитет та довіру до працівників правоохоронних органів, що сприяє формуванню негативної суспільної думки щодо діяльності правоохоронних органів України та усієї гілки виконавчої влади України, що у свою чергу підриває авторитет держави.

За таких обставин, виключно запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе забезпечити належу процесуальну поведінку підозрюваного та унеможливить спроби останнього ухилитись від виконання вимог та рішень сторони обвинувачення.

Під час розгляду зазначеного клопотання необхідності в проведенні допитів осіб як свідків немає.

В судовому засіданні прокурор клопотання повністю підтримала та просила суд його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні зазначив, що потреби застосовувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу не має, а тому клопоче про відмову у задоволенні клопотання сторони обвинувачення.

З моменту вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину минуло більше семи місяців, за цей час досудове розслідування у справі завершене і у ній зібрані усі докази, які є достатніми для складання обвинувального акта та направлення справи до суду.

Упродовж семи місяців досудового розслідування не здобуто жодного доказу, який би давав підстави для висновку про те, що ОСОБА_5 намагався переховуватись від органів досудового слідства, суду чи намагався незаконно впливати на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні або перешкоджав кримінальному провадженню іншим чином. Щодо вчинення інших злочинів то таке твердження взагалі алогічне оскільки злочин вчинений з необережності, а тому говорити про злочинну діяльність підозрюваного взагалі безпідставно.

В той же час слід зазначити, що підозрюваний має сім`ю, неповнолітніх дітей, яких повинен утримувати, має утримувати також хвору маму ОСОБА_15 , яка є особою похилого віку. Застосування запобіжного заходу позбавить ОСОБА_5 роботи, а відтак засобів для існування його та членів сім`ї.

ОСОБА_5 працевлаштований працює лісником в Монастирищенському комунальному спеціалізованому лісогосподарському підприємстві, з огляду на специфіку роду діяльності його робочий час ненормований.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку свого захисника та просив суд відмовити у задоволенні клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання провадження приходить до наступного.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 199 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точку зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нею обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього та дослідивши кримінальне провадження є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_5 у кримінальному правопорушенні.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Слідчий в клопотанні зазначає, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке є нетяжким у розумінні ст. 12 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі. У разі доведення вини підозрюваному загрожує покарання на строк до 3 років позбавлення волі, що є достатнім стимулюючим фактором переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Викладене у своїй сукупності є достатніми мотивуючими факторами вчинення спроб переховуватись від органу досудового розслідування та суду та свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний користуючись зв`язками, здобутими за час роботи у Державному агентстві лісових ресурсів, може особисто або опосередковано негативно впливати на хід досудового розслідування та судового розгляду, через прохання чи погрози, або іншим шляхом знищити, приховати або спотворити докази, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також речі та документи, які містять інформацію щодо вчиненого кримінального правопорушення, що свідчить про наявність ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого, а також експертів та свідків шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу з метою примушування їх до надання завідомо неправдивих показів або відмови від їх надання, що негативно вплине на хід досудового розслідування та судового розгляду в цілому.

Викладені доводи дають підстави стверджувати про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оцінюючи наявність ризиків, на які посилався у своєму клопотанні слідчий та вказував у судовому засіданні прокурор, слідчий суддя вважає їх доведеними.

Так, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється; незаконно впливати на потерпілого, свідків у кримінальному провадженні, шляхом умовляння, погроз, підкупу чи інше; перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Посилання захисника на той факт, що з моменту вчинення інкримінованого ОСОБА_5 злочину минуло більше семи місяців, за цей час досудове розслідування у справі завершене і у ній зібрані усі докази, які є достатніми для складання обвинувального акта та направлення справи до суду, слідчий суддя не бере до уваги, оскільки повідомлення про підозру ОСОБА_5 вручено лише 18.04.2023 року. Після цього ОСОБА_5 , на виклик суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту не з`явився, мобільний телефон Бебиха був вимкнутий, захисник також не міг з ним зв`язатися у зв`язку з чим ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 квітня 2023 року до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано привід.

Посилання захисника на те, що злочин ОСОБА_5 вчинений з необережності, слідчий суддя також не може взяти до уваги, оскільки підозрюваний ОСОБА_5 керував транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, не дивлячись на те, що на даний час в України введено військовий стан, після наїзду на пішохода не зупинив транспортний засіб, яким керував, залишив місце пригоди, не вжив заходів для надання медичної допомоги потерпілому, не викликав бригаду екстреної (швидкої) допомоги, не повідомив про дану дорожньо-транспортну пригоду, орган, чи уповноважений підрозділ Національної поліції.

Слідчий суддя не бере до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_5 має неповнолітніх дітей, оскільки відповідно до довідки від 30.01.2023 року № 21/14/4-16, виданої виконавчим комітетом Монастирищенської міської ради, вбачається, що ОСОБА_5 не являється рідним батьком неповнолітніх дітей. В судовому засіданні підозрюваний підтвердив, що в свідоцтві про народження дітей він не вказаний батьком. ОСОБА_5 та його захисником слідчому не надано жодного доказу, який би підтверджував той факт, що ОСОБА_5 являється рідним батьком неповнолітніх дітей: ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

З вказаної довідки вбачається, що матір`ю неповнолітніх дітей є ОСОБА_19 .

Відповідно до ч. 1 ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Також ОСОБА_5 та стороною захисту не надано підтвердження, що ОСОБА_15 є рідною матір`ю ОСОБА_5 та перебуває на його утриманні.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_20 має постійне місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , має міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий, офіційно працевлаштований.

Враховуючи характер та обставини вчинення даного кримінального правопорушення, аналіз зібраних досудовим розслідуванням матеріалів клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_21 не потребує ізоляції від суспільства та є можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту в нічний час доби, із застосуванням до останнього обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, що зможе мінімізувати вищевказані ризики та забезпечить процесуальну поведінку підозрюваного. Невиконання обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, може мати наслідком звернення прокурора до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу на більш суворий.

Враховуючи вищевикладене, керуючись вимогами ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, ОСОБА_6 , погоджено прокурором відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 286-1 КК України задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в нічний час доби з 23.00 год. до 05.00 год., за адресою АДРЕСА_1 , строком 2 місяці, тобто до 19 червня 2023 року, включно.

Строк домашнього арешту обчислювати з моменту винесення ухвали, тобто з 21.04.2023 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_1 , в період часу з 23.00 год. до 05.00 год. без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та зміну контактного номеру телефону;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 , після сигналів «Повітряна тривога» та «Відбій повітряної тривоги» протягом 15 хвилин відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що невиконання покладених на нього судом обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Контроль за виконанням підозрюваним запобіжного заходу покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення.

Ухвалу в частині застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного арешту направити до виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1