Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4699/23
У Х В А Л А

03 травня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулася до Подільського районного суду м. Києва з клопотанням про накладення в межах кримінального провадження №0000005 від 27.04.2023 арешту на майно, вилученого у ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначив, що вказане кримінальне провадження розслідується СД ВП в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.249 КК України. За версією органу досудового розслідування, 27.04.2023 приблизно о 19 год. 30 хв., за адресою: м. Київ, Голосіївський район, річка Коник, поблизу вул. Лютнева, 58, виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який у період нерестової заборони здійснив незаконний вилов риби у кількості шість штук, а саме: лящ- 1 шт., плоскирка- 3 шт., синець- 1 шт., краснопірка- 1 шт., біля якого на землі знаходилися сітки у кількості 3 штуки, кустарного виробництва та один спінінг марки «Okuma»- 240 чорного кольору з одним крючком.

Під час огляду місця події 27.04.2023 було виявлено та вилучено: три сітки із жилки, кустарного виробництва; риба загальною кількістю - 6 екземплярів, лящ- 1 екземпляр, плоскирка- 3 екземпляри, синець- 1 екземпляр, краснопірка- 1 екземпляр; один спінінг, чорного кольору марки «Okuma»- 240 з одним крючком, які передані на зберігання до камери схову речових доказів відділу поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві.

Постановою від 27.04.2023 року дізнавача сектору дізнання відділу поліції в річковому порту Київ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , вилучені в ході огляду місця події від 27.04.2023 року речі, визнано речовими доказами.

Автор клопотання зазначає, що вилучені речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а з метою їх збереження слід накласти на них арешт.

В судове засідання прокурор не з`явився, подав клопотання, у якому просив розглянути таке без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі.

Особа, в якої вилучено майно - ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши доводи клопотання та його матеріали слідчий суддя дійшов до такого.

Арешт майна є одним заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується на підставі ухвали слідчого судді або суду (ч.2 ст.131, ч.1 ст.132 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

За приписами ч.3 ст.132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна (ч.1 ст.170 КПК).

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження (ч.2 ст.170 КПК).

Метою арешту, згідно з положеннями ч.2 ст.170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч.10 ст.170 КПК).

Відповідно до положень ч.3 ст.170 КПК з метою забезпечення збереження речових доказів арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, тобто є речовими доказами, зокрема матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Майно, вилучене під час огляду місця події вважається тимчасово вилученим майном (ч.2 ст.168 КПК).

Оскільки майно вилучено під час огляду місця події 27.04.2023, а клопотання про арешт скеровано до суду 28.04.2023, то таке подано в межах строку, встановленого ч.5 ст.171 КПК.

Слідчий суддя відзначає, що речі на які прокурор просить накласти арешт можуть бути об`єктами кримінально протиправних дій та знаряддями вчинення кримінального правопорушення, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, наявна можливість їх використання в доказуванні в якості речових доказів, а тому, з метою їх збереження, на них слід накласти арешт.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309 КПК, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення у кримінальному провадженні №0000005 від 27.04.2023 арешту на майно - задовольнити.

Накласти з метою забезпечення збереження речових доказів арешт на майно: три сітки із жилки, кустарного виробництва; риба загальною кількістю - 6 екземплярів, лящ- 1 екземпляр, плоскирка- 3 екземпляри, синець- 1 екземпляр, краснопірка- 1 екземпляр; один спінінг, чорного кольору марки «Okuma»- 240 з одним крючком, вилучені під час проведення огляду місця події 27.04.2023.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1