КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/3970/2023 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 183 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2023 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючої судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду, з використанням відеоконференцзв`язку з Державною установою «Київський слідчий ізолятор» апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2023 року, -

за участю:

прокурора - ОСОБА_8 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

захисників - ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.06.2023 року задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах першого відділу першого управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_12 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08.08.2023 року включно, без визначення розміру застави щодо:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Чернігів, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого на посаді генерального директора ПрАТ «КЦКБА» зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10.06.2023 року та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволені клопотання старшого слідчого, а у разі залишення підозрюваного ОСОБА_7 під вартою визначити останньому розмір застави.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт зазначає, що підозра є необґрунтованою.

Апелянт стверджує, що під час розгляду клопотання також не було доведено, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а також не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, характеризуючи особу підозрюваного ОСОБА_7 , захисник зазначає, що останній має міцні соціальні зв`язки, є раніше не судимою особою, має постійне місце проживання, неодноразово відзначався почесними грамотами, а відтак ці всі обставини значно зменшують вірогідність вчинення ним спроб переховування від органів досудового розслідування та суду.

Заслухавши доповідь судді, доводи захисників та підозрюваного, які підтримали подану апеляційну скаргу і просили її задовольнити, думку прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, вивчивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Як вбачається з наданих до суду апеляційної інстанції матеріалів, Головним слідчим управлінням Служби Безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0000025 від 11.01.2023 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Органом досудового розслідування зазначено, що на початку 2022 року, але не раніше 14.04.2022 року перебуваючи в місті Києві ОСОБА_7 , будучи головою Наглядової ради ПрАТ «КЦКБА», діючи за попередньою змовою з директором з продажів ПрАТ КЦКБА» ОСОБА_13 , директором з якості ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_14 та іншими невстановленими наразі органами досудового розслідування особами організував здійснення умисних дій, спрямованих на організацію допомоги державі-агресору (пособництво), з метою завдання шкоди Україні шляхом добровільної підготовки передачі матеріальних ресурсів представникам держави-агресора.

Відповідно до протоколу № 1 річних загальних зборів акціонерів ЛрАТ «КЦКБА» від 30.04.2021 року Наглядову раду товариства строком на 3 роки обрано у складі: ОСОБА_7 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 та ОСОБА_17 .

Відповідно Рішенням Наглядової ради від 12 травня 2021 року протоколу № 10 від 12 травня 2021 року) обрано на посаду Голови Наглядової ради ОСОБА_7 .

Голова Наглядової ради організовує роботу, скликає засідання та головує на засіданні Наглядової ради, відкриває Загальні збори, організовує обрання голови та секретаря Загальних зборів, бере участь у будь-яких засіданнях керівництва Товариства, що зазначено у Статуті ПрАТ «КЦКБА» та Положенні про Наглядову раду ПрАТ «КЦКБА» (затвердженому протоколом № 1 від 30.04.2021 року).

В подальшому, відповідно Рішенням Наглядової ради від 15 травня 2023 року (протокол №7 від 15 травня 2023 року) припинено повноваження голови Наглядової ради ОСОБА_7 , та в подальшому його призначено генеральним директором ПрАТ «КЦКБА».

Генеральний директор є одноосібним виконавчим органом Товариства, що здійснює керівництво його поточною діяльністю, зокрема організація реалізації послуг, робіт, продукції Товариства, організація виконання комерційних програм, договірних та позадоговірних зобов`язань, у своїй діяльності генеральний директор підзвітний та підконтрольний Наглядовій раді. Загальним зборам та Ревізійній комісії, що зазначено у Статуті ПрАТ КЦКБА».

Так, на початку 2022 року в м. Києві, реалізуючи вказаний спільний злочинний умисел, ОСОБА_7 діючи за попередньою змовою з директором з продажів ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_13 , директором з якості ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_14 та іншими невстановленими наразі органами досудового розслідування особами, розпочали пошук шляхів, щоб в обхід законодавчих заборон продовжити експорт своєї продукції, призначеної для будівництва атомних електростанцій на яких генеральними підрядниками були компанії, які належать до структури ДК «Росатом».?

Враховуючи те, що батько кінцевого бенеціфіара ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_17 - ОСОБА_18 є власником та виконавчим директором чеської компанії «Czech Energo Engineering Company s.r.o», з якою у ПрАТ «КЦКБА» впродовж тривалого часу існують господарські правовідносини ОСОБА_7 з метою вчинення злочину діючи за попередньою змовою з директором з продажів ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_13 , директором якості ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_14 та іншими невстановленими наразі органами досудового розслідування особами, використовуючи свої особисті зв`язки із ОСОБА_18 розробили протиправну схему постачання продукції ПрАТ «КЦКБА» представникам держави-агресора в обхід законодавчих заборон на користь підприємства держави-агресора AT «Атомстройекспорт» через чеську компанію «Czech Energo Engineering Company s.r.o».

Відповідно, до вказаної протиправної схеми, ПрАТ «КЦКБА» мало надати з «Czech Energo Engineering Company s.r.o» додаткові угоди до вже діючих контрактів про постачання трубопровідної арматури, після чого вказано чеська компанія за попередніми домовленостями з AT «.Атомстройекспорт», здійснювала постачання продукції ПрАТ «КЦКБА» російсько-турецькій компанії Titan2 ІС Ictas Insaat Anonim Sirketi, яка в подальшому здійснювала постачання вказаної продукції для будівництва АЕС «Аккую» (Туреччина), а також компанії Bangladesh Atomic Energy Commision ВАЕС, яка в подальшому здійснювала постачання продукції до АЕС «Руппур» (Бангладеш), на яких генеральним підрядником з будівництва є AT «Атомстройекспорт».

В подальшому, в травні 2022 року перебуваючи в м. Києві, з метою реалізації вказаного злочинного умислу за вказівкою та під контролем ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з директором з продажів ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_13 , директором з якості ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_14 , генеральним директором ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_19 підписано додаткову угоду № 1 до договору № 173-22М від 05.05.2022 року із чеською компанією «Czech Energo Engineering Company s.r.o», де в умовах постачання визначено об`єкт АЕС «Рупур» в Народній Республіці Бангладеш, будівництво здійснює підконтрольна ДК «Росатом» компанія AT «Атомстройекспорт».

У вказаний період часу, з метою реалізації вказаного злочинного умислу за вказівкою та під контролем ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з директором з продажів ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_13 , директором з якості ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_14 , генеральним директором ПрАТ ««КЦКБА» ОСОБА_19 підписано додаткову угоду № 4 до договору № 173-22М від 05.05.2022 із чеською компанією «Czech Energo Engineering Company s.r.o», де в умовах постачання визначено об`єкт АЕС «Аккую» в республіці Туреччина, будівництво якого здійснює підконтрольна ДК «Росатом» компанія AT «Атомстройекспорт».

У подальшому впродовж 2023 року ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з директором з продажів ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_13 , директором з якості ПрАТ «КЦКБА» ОСОБА_14 та іншими невстановленими наразі органами досудового розслідування особами на виконання вищевказаного злочинного умислу, достовірно знаючи про збройну агресію російської федерації щодо України, діючи з єдиним злочинним умислом, спрямованим на надання допомоги державі-агресору, організував виготовлення та відправку впродовж 2023 року продукцію ПрАТ «КЦКБА» для будівництва представником держави-агресора, а саме АТ «Атомстройекспорт» АЕС «Рупур» в Народній Республіці Бангладеш на загальну суму 9 006 318 грн, зокрема:

- на підставі накладної № 26 від 18.04.2023 на виконання додаткової угоди № 1 від 05.05.2022 до контракту № 173-22М від 10.01.2022 ПрАТ «КЦКБА» для будівництва АЕС «Рупур» згідно умов вказаної додаткової угоди поставлено підконтрольній ДК «Росатом» компанії Titan2 IC IctasInsaat AnonimSirketi, якою в подальшому до Народної Республіки Бангладеш для будівництва АЕС «Рупур» поставлено 77 клапанів спускних DN100 СК 20001-100P1-01 на загальну суму 1 471 328, 57 грн;

- на підставі накладної № 27 від 18.04.2023 на виконання додаткової угоди № 4 від 05.05.2022 року до контракту № 173-22М від 10.01.2022 ПрАТ «КЦКБА» для будівництва АЕС «Рупур» згідно умов вказаної додаткової угоди поставлено підконтрольній ДК «Росатом» компанії Titan2 IC IctasInsaat AnonimSirketi, якою в подальшому до Народної Республіки Бангладеш для будівництва АЕС «Рупур» поставлено 2 клапани запобіжні ЦКБ Р53085-015Р-02,2 клапани запобіжні ЦКБ Р53085-015Р-04 та 7 клапанів запобіжних ЦКБ Р53085-015Р-05 на загальну суму 1 792 795,31 грн.

- на підставі накладної № 45 від 25.05.2023 на виконання додаткової угоди № 1 від 05.05.2022 до контракту № 173-22М від 10.01.2022 Г.гАГ «КЦКБА» для будівництва АЕС «Рупур» згідно умов вказаної додаткової угоди поставлено підконтрольній ДК «Росатом» компанії Titan2 IC IctasInsaat AnonimSirketi, якою в подальшому до Народної Республіки Бангладеш для будівництва АЕС «Рупур» поставлено 312 клапанів спускних DN100 СК 20001-100Р1-01 на загальну суму 5 742 194,64 грн.

10.06.2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України.

10.06.2023 року старший слідчий в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управляння Служби безпеки України ОСОБА_12 , за погодженням із прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2023 року вказане клопотання старшого слідчого було задоволено і застосовано щодо ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08.08.2023 року включно, без визначення розміру застави.

Під час розгляду зазначеного клопотання слідчий суддя з`ясував, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності зазначених обставин, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що зазначені вимоги закону суддею дотримані.

Застосовуючи відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя перевірив, що в матеріалах провадження є достатні дані, які підтверджують існування обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України. Вагомість даних щодо причетності підозрюваного до вчинення зазначеного кримінального правопорушення доведена прокурором та сумнівів щодо їх достатності не викликала.

Системний аналіз норм КПК України та практики ЄСПЛ свідчить про наявність в КПК України понять, які відповідають різним стандартам доказування (переконання) - достатніх підстав (доказів), обґрунтованої підозри, поза розумним сумнівом.

Стандарт достатніх підстав (доказів) використовується в широкому колі різноманітних ситуацій, що виникають в ході кримінального провадження, тому вони не є сталими, а залежать від конкретної ситуації, мети постановлення тих чи інших процесуальних рішень, вчинення процесуальних дій та їх правових наслідків. При цьому вони застосовуються як для прийняття процесуальних рішень слідчим суддею, судом (наприклад, статті 157, 163, ч. 5 ст. 234, 260 КПК України), так і слідчими, прокурорами (зокрема, статті 134, 271, 276 КПК України).

Рівень обґрунтованості, доведеності підозри має бути співмірним зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають та/або можуть бути пов`язані із прийняттям відповідного процесуального рішення чи вчинення процесуальної дії. При цьому чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. Отже стандарт доказування (переконання) поступово зростає з перебігом ефективного розслідування, а втручання у права і свободи особи потребує більш глибокого обґрунтування, що повною мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частини 5 статті 9 КПК). Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Враховуючи, що стандарт достатніх підстав (доказів) є нижчим ніж стандарту обґрунтованої підозри, для цілей повідомлення особі про підозру він передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і вони є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування до висунення обвинувачення або спростування такої підозри.

Як вбачається з матеріалів, наданих до суду апеляційної інстанції, доказів, які пов`язують підозрюваного до кримінальних правопорушень, достатньо аби виправдати подальше розслідування та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії кримінального розслідування (Мюррей проти Сполученого Королівства).

У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного ОСОБА_7 із вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними доказами зазначеними в клопотанні старшого слідчого.

Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою здійснення подальшого розслідування.

При цьому на даному етапі провадження колегія суддів не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, наявність чи відсутність в діях підозрюваного складу того чи іншого кримінального правопорушення, адже такі висновки опосередковано пов`язані з питанням винуватості особи у вчиненні злочину. Крім того, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, їх кваліфікація та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час досудового розслідування. Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Також, слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказує слідчий у клопотанні, існують та підтверджуються матеріалами провадження, а саме, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Отже, за результатами розгляду клопотання, як того вимагає закон, слідчий суддя встановив наявність достатніх підстав вважати, що прокурором під час судового розгляду доведено, що більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою не зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_7 покладених на нього процесуальних обов`язків.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки специфіка вчинення кримінального правопорушення та суворість можливого покарання за вчинений злочин не дає підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню застави стільки ж уваги, скільки вирішенню питання про необхідність тримання особи під вартою.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України

Як вбачається з матеріалів провадження ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 111-2 КК України.

Таким чином, прийнявши обґрунтоване рішення щодо необхідності задоволення клопотання про застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя на законних підставах не визначив щодо нього альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Крім того, як встановлено колегією суддів апеляційного суду, обставини підозри судом з`ясовані в тій мірі, в якій закон на даному етапі кримінального провадження вимагає від слідчого судді. Так з положень п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України вбачається, що при обранні запобіжного заходу слідчий суддя перш за все має переконатися в наявності доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, закон не вимагає щоб докази були повними, але вони повинні бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений в обранні того чи іншого запобіжного заходу.

При цьому слідчий суддя місцевого суду не знайшов у висновках, які зробив орган досудового слідства, чогось очевидно необґрунтованого чи довільного. Не виявлено таких обставин і колегією суддів апеляційного суду.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції, відповідно до вимог статті 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування та застосування підозрюваному іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, колегія суддів - не знаходить.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів - не виявлено.

На підставі вищевикладеного колегія суддів приходить до висновку, що встановлені органами досудового розслідування обставини є виправданими та необхідними елементами, що визначають потребу у застосуванні відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 194, 196, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 10 червня 2023 року, якою задоволено клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах першого відділу першого управління досудового розслідування Головного слідчого управління Служби безпеки України ОСОБА_12 , погоджене прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 08.08.2023 року включно, без визначення розміру застави щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

_____________________ _______________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4