Справа №950/301/23 Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/1023/23 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Погроза або насильство щодо начальника
УХВАЛА

Іменем України

23 червня 2023 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Суми кримінальне провадження № 950/301/23 за клопотанням захисника ОСОБА_6 про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Лебединського районного суду Сумської області від 24.02.2023 відносно ОСОБА_7 ,

установила:

Вироком Лебединського районного суду Сумської області від 24.02.2023 ОСОБА_8 визнаний винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК, і йому призначене покарання із застосуванням ст. 69 КК у виді двох років позбавлення волі. На підставі ч. 1 ст. 62 КК замінено покарання у виді позбавлення волі строком два роки на покарання у виді тримання у дисциплінарному батальйоні військовослужбовців строком два роки, призначивши ОСОБА_8 покарання за ч. 4 ст. 405 КК у виді тримання в дисциплінарному батальйоні військовослужбовців на строк два роки.

13.04.2023 через Лебединський районний суд Сумської області захисник ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу на зазначений вирок суду разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження цього судового рішення, яке обґрунтоване тим, що у зв`язку з проходженням військової служби та виконання бойового розпорядження ОСОБА_8 не мав змоги протягом строку звернутися за правовою допомогою до адвоката та подати апеляційну скаргу на вирок суду. Звертає увагу суду на те, що із законним представником в інтересах обвинуваченого укладено договір з АБ «Андрія Пєтухова» щодо надання послуг з професійної правничої допомоги 12.04.2023.

Будучи належним чином повідомленими про час і місце апеляційного розгляду, учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, від прокурора ОСОБА_10 та захисника ОСОБА_9 надійшли письмові заяви про розгляд клопотання захисника про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку суду в їхню відсутність, обвинувачений ОСОБА_8 з клопотанням про відкладення судового розгляду не звертався, тому колегія суддів вважає за можливе здійснити апеляційний розгляд у відсутність сторін кримінального провадження, що не суперечить вимогам кримінального процесуального закону.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку суду, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданого клопотання, колегія суддів вважає, що клопотання захисника задоволенню не підлягає з таких підстав.

Зокрема, відповідно ст. 113 КПК, процесуальні строки це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії; будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

У відповідності п. 1 ч. 1 ст. 395 КПК, апеляційна скарга подається на судові рішення, ухвалені судом першої інстанції, через суд, який ухвалив судове рішення, а згідно п. 1 ч. 2 цієї статті апеляційна скарга може бути подана на вирок суду першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення (ч. 3 ст. 395 КПК). При цьому процесуальні дії мають виконуватися у встановлені КПК строки; строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти (ч. 1 ст. 116 КПК).

Пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду (ч. 1 ст. 117 КПК), а згідно п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ст. 7 КПК), однією з яких є розумні строки, тобто такі, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень, що забезпечують надійний захист законних iнтepeciв потерпілого, iнтepeciв правосуддя, а також забезпечують обвинуваченому (засудженому) реальну можливість використати вci передбачені законом засоби захисту вiд обвинувачення. Для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку законодавець і встановив процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого КПК. При цьому правило дотримання тридцятиденного строку має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності. Це правило надає особі, яка має право на апеляційне оскарження, більш ніж достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати апеляційну скаргу або не подавати, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях наголошував, що «правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави; питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку; проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан потрібного їм судового провадження; у кожній справі суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип юридичної визначеності» (рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»). «Доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд» (рішення від 12.07.2007 у справі «Станков проти Болгарії»).

Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу має діяти сумлінно для того, що б ефективно реалізувати своє право, незважаючи на те, що ст. 117 КПК і містить положення щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку, оскільки строками визначаються часові межі існування правовідносин у кримінальному процесі, в яких повинно відбутися здійснення прав і виконання обов`язків учасниками (сторонами) кримінального провадження, а правові норми встановлюють не тільки «що» і «як» потрібно зробити, але і «в які строки», що є обов`язковим елементом поведінки відповідного суб`єкта кримінального провадження і виступає як один з показників правомірності юридичної діяльності учасників процесу.

24.02.2023 Лебединським районним судом Сумської області за участі ОСОБА_8 був проголошений вирок, за яким обвинувачений був визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 405 КК, і йому було призначене покарання із застосуванням ст. 69 КК у виді двох років позбавлення волі. На підставі ч. 1 ст. 62 КК замінено покарання у виді позбавлення волі на строк два роки на покарання у виді тримання у дисциплінарному батальйоні військовослужбовців на строк два роки, призначивши покарання за ч. 4 ст. 405 КК у виді тримання в дисциплінарному батальйоні військовослужбовців на строк два роки. Початок строку відбування покарання ухвалено рахувати з моменту фактичного затримання обвинуваченого на виконання вироку суду. При цьому ОСОБА_8 отримав копію цього судового рішення в день його проголошення, що підтверджується відповідною розпискою (т. 1, а. к. п. 52).

Проте апеляційну скаргу на вказаний вирок було подано захисником ОСОБА_9 лише 13.04.2023, тобто з тривалим пропуском встановленого законом строку, обґрунтувавши поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження пояснює тим, що у зв`язку з проходженням військової служби та виконання бойового розпорядження ОСОБА_8 не мав змоги протягом строку звернутися за правовою допомогою до адвоката та подати апеляційну скаргу на вирок суду, а договір про надання правової допомоги із законним представником в інтересах обвинуваченого був укладений лише 12.04.2023.

Крім того, матеріали кримінального провадження не містять будь-яких доказів про проходженням військової служби та виконання бойового розпорядження ОСОБА_8 , у такий спосіб, що заважав йому вчасно подати апеляційну скаргу чи звернутись за правовою допомогою.

Разом з тим, поважними причинами необхідно вважати лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними саме до закінчення процесуального строку, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений строк.

У даному випадку, наведені захисником причини пропуску строку на апеляційне оскарження не містять будь-яких обставин, що свідчать про наявність об`єктивних причин, які б могли завадити йому оскаржити судове рішення у встановлений законом строк, а апеляційну скаргу він вже подав після закінчення строку оскарження і вступу у кримінальне провадження.

Таким чином, враховуючи відсутність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія суддів вважає за необхідне відмовити захиснику в задоволенні його клопотання про поновлення цього строку.

Керуючись ст. 395 і 399 КПК України,

постановила:

Відмовити захиснику ОСОБА_11 у задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження вироку Лебединського районного суду Сумської області від 24.02.2023 відносно ОСОБА_7 .

Повернути захиснику ОСОБА_9 його апеляційну скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Касаційна скарга на ухвалу може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4