ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/910/23 Доповідач ОСОБА_1
Справа № 629/1933/23 Слідчий суддя ОСОБА_2
Категорія: у порядку КПК України
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2023 року Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого - ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря - ОСОБА_5 ,

заявника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м. Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 21.06.2023 про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Лозівської оружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 21.06.2023 відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Лозівської оружної прокуратури Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Не погодившись з вказаною ухвалою, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати, постановити нову ухвалу, якою скаргу від 17.06.2023 на бездіяльність уповноважених осіб Лозівської оружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР задовольнити та зобов`язати керівника Лозівської оружної прокуратури Харківської області або його підлеглих внести відомості до ЄРДР, викладені у його заяві від 14.04.2023, щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 27, частиною 1 статті 366 КК України.

Мотивуючи доводи апеляційної скарги, ОСОБА_6 зазначає, що при розгляді його скарги, слідчим суддею належним чином не перевірені обставини об`єктивного розслідування поданої ним заяви.

Зазначає, що слідчий суддя взяв на себе функцію захисника, що є неприпустимим, а висновки викладені в ухвалі, не відповідають фактичним обставинам провадження.

Вважає, що невнесення до ЄРДР уповноваженими особами Лозівської окружної прокуратури Харківської області, а саме керівником прокуратури ОСОБА_8 , на протязі 24 годин відомостей про вчинення кримінального правопорушення, зазначеного у його заяві від 14.04.2023 суперечить положенням частини 1 статті 214 КПК України, у зв`язку з чим вони повинні бути внесені уповноваженими особами Лозівської окружної прокуратури Харківської області до ЄРДР, а слідчий суддя вказані вимоги закону грубо порушив та неправильно застосував норми матеріального права.

Вказує, що 14.04.2023 він, як потерпілий звернувся до керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України, відповідно до якої судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у співучасті з іншими суб`єктами кримінального правопорушення безпосередньо, чи шляхом використання інших осіб, які відповідно до закону не підлягають кримінальній відповідальності за вчинене та складання, видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, інше підроблення офіційних документів, тобто постанови судді ОСОБА_9 по справі № 629/1054/22, відносно правопорушника ОСОБА_11 за статтею 173, частини 1 статті 164 КУпАП від 12.03.2022, та просив внести відповідні відомості до ЄРДР.

ОСОБА_6 вважає, що відмовляючи в задоволенні його скарги, слідчий суддя надав оцінки змісту його заяви про вчинення кримінального правопорушення та дійшов висновку про відсутність в ній фактичних даних, які б свідчили про вчинення вказаними у заяві особами кримінального правопорушення.

Такі висновки слідчого судді, ОСОБА_6 вважає передчасними, оскільки проводячи аналіз змісту заяви та надаючи їй оцінку, слідчий суддя під час розгляду скарги фактично вийшов за межі своїх повноважень.

Апелянт звертає увагу на те, що поза увагою слідчого судді залишився той факт, що його заява від 14.04.2023 не суперечить вимогам частини 5 статті 214 КПК України.

Також в апеляційній скарзі ОСОБА_6 посилається на порушення суддею ОСОБА_9 вимог КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення № 629/1054/22.

Повідомлений належним чином про час та місце розгляду апеляційної скарги, прокурор до суду апеляційної інстанції не прибув, про причини свого неприбуття не повідомив.

Відповідно до вимог частини 4 статті 405 КПК України дані обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення ОСОБА_6 , який апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити, дослідивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів провадження вбачається, що 14.04.2023 ОСОБА_6 звернувся до керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_7 з заявою про вчинення суддями Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_9 та ОСОБА_12 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України та просив розпочати досудове розслідування.

Зі змісту заяви ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення від 14.04.2023 вбачається, що 12.03.2022 по адміністративній справі № 629/1054/22, суддею Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_9 було винесено постанову відносно ОСОБА_11 щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за статтею 173, частиною 1 статті 164 КУпАП, однак данну справу розглядав суддя ОСОБА_12 не маючи на це законних підстав, а суддя ОСОБА_9 взагалі не розглядала та не допитувала правопорушника ОСОБА_11 , що є грубим порушенням ведення судового процесу, відповідно до вимог КУпАП.

Заявник вказує, що у зазначеній постанові суддею ОСОБА_9 викладено, що під час розгляду справи, суддя вивчала протокол про адміністративне правопорушення, протокол виявлення та вилучення, допитувала у якості свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_13 , однак допиту свідків вона не проводила, оскільки його та свідка ОСОБА_13 допитував суддя ОСОБА_12 , і саме він розглядав справу стосовно ОСОБА_11 , однак згідно звіту про автоматизований розподіл справи № 629/1054/22 було визначено суддю ОСОБА_9 ОСОБА_6 зазначив, що ОСОБА_12 не мав права розглядати справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_11 .

З огляду на викладене, ОСОБА_6 вважає, що суддями ОСОБА_9 та ОСОБА_12 вчинено злочин, передбачений частиною 2 статті 27, частиною 1 статті 366 КК України.

За наслідками розгляду заяви ОСОБА_6 від 14.04.2023 № 2947-23 щодо внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 366 КК України суддями Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_9 та ОСОБА_12 , була надана заявнику відповідь листом за підписом першого заступника Лозівської окружної прокуратури ОСОБА_14 про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

Оскільки відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 від 14.04.2023 внесені не були, 17.04.2023 ОСОБА_6 звернуся до слідчого судді зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб Лозівської оружної прокуратури Харківської області або його підлеглих внести відомості до ЄРДР, що можуть свідчити про ознаки відповідного кримінального правопорушення та розпочати досудове слідство, у зв`язку із вчиненням з боку суддів Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_9 та ОСОБА_12 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 27, частиною 1 статті 366 КК України.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_6 , слідчий суддя виходив з того, що викладені у заяві ОСОБА_6 обставини, за своїм змістом та суттю є висловленням незгоди із процесуальними рішеннями судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області у конкретній справі та не є повідомленням про злочини, оскільки містить інформацію, пов`язану із здійсненням суддею судочинства, і не містить конкретних даних про вчинення вказаним суддею кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя вважав правомірними мотиви відмови першого заступника керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_15 , щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 від 14.04.2023, оскільки вказані в ній обставини не містять посилань на об`єктивні відомості та фактичні обставини, які характеризують кримінальне правопорушення про яке йде мова у заяві.

З таким висновком слідчого судді погоджується й суд апеляційної інстанції, виходячи з наступного.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового розслідування передбачено статтею 303 КПК України.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За приписами частини 1 статті 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до статті 2 КПК України, основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ж ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про кримінальне правопорушення, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Положеннями КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, в силу вимог частин 1 та 2 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення, які можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України).

Разом з цим, якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не підлягають внесенню до ЄРДР.

Наведений вище підхід узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 30.09.2021 у справі №556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №818/1526/18 (провадження №11-1263апп18) також наголосила на тому, що в межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду.

Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28.05.1985, одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення повідомлення до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення № 629/1054/22 стосовно ОСОБА_11 за статтею 173, частиною 1 статті 164 КУпАП вбачається, що 12.03.2022 до Лозівського міськрайонного суду Харківської області надійшли на розгляд протоколи про адміністративні правопорушення серії ВАВ №№ 379628, 379588 стосовно ОСОБА_11 за статтею 173, частиною 1 статті 164 КУпАП.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.03.2022 головуючим-суддею визначено ОСОБА_9 .

12.03.2022 суддею Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_9 винесено постанову про притягнення ОСОБА_11 до адміністративної відповідальності за статтею 173, частиною 1 статті 164 КУпАП.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 30.06.2022 апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_16 , діючого в інтересах ОСОБА_11 задоволено частково.

Постанову Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 12.03.2022 в частині притягнення ОСОБА_11 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 164 КУпАП скасовано та закрито провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанову Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 12.03.2022 в частині притягнення ОСОБА_11 до адміністративної відповідальності за статтею 173 КУпАП, залишено без змін.

У зв`язку з наведеним, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення скарги ОСОБА_6 , оскільки в ході судового розгляду встановлено, що доводи заяви ОСОБА_6 від 14.04.2023 про вчинення суддями Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_9 та ОСОБА_12 кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 27, частиною 1 статті 366 КК України зводяться до незгоди з винесеною постановою у справі про адміністративне правопорушення № 629/1054/22 і процесуальними діями головуючого-судді, та не є повідомленням про злочин.

Зважаючи на викладене, доводи апеляційної скарги ОСОБА_6 щодо незаконності, необґрунтованості ухвали слідчого суді та винесення її з порушенням вимог КПК України, не знайшли свого обґрунтованого підтвердження під час перевірки ухвали слідчого судді.

За таких обставин, підстав для скасування оскаржуваної ухвали за доводами апеляційної скарги ОСОБА_6 , суд апеляційної інстанції не вбачає.

Керуючись ст. ст. 303, 404, 405, 407, 418, 419, 422, 424 КПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Близнюківського районного суду Харківської області від 21.06.2023 - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до частини 4 статті 424 КПК України.

Головуючий :

Судді: