БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 497/648/23
Провадження № 1-кс/497/309/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

27.04.23 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області

в особі слідчого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

слідчого - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград клопотання слідчого про застосування?запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Одеса, громадянина України, не одруженого, утриманців не має, не інваліда, зі слів працює спеціалістом в ТОВ «Політекс», без постійного місця реєстрації, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , особу якого встановлено на підставі паспорту громадянина України № НОМЕР_1 , виданого органом 5129 від 29.08.2017 року, раніше не судимого,

підозрюваного в кримінальному провадженні № 0000421 від 01.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:? ?

27.04.2023 року старший слідчий Слідчого відділу Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором Болградської окружної прокуратури ОСОБА_4 про застосування?запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0000421 від 01.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України: таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена повторно в умовах воєнного стану.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено військовий стан на всій території України.

Указом Президента України від 14.03.2022 року № 133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18.04.2022 року № 259/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 року № 341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12.08.2022 року № 573/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Так, 01.09.2022 року, приблизно о 01:00 годині, точний час досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_5 , знаходячись у дворі домоволодіння АДРЕСА_2 , разом з господарем домоволодіння ОСОБА_8 вживали алкогольні напої.

За зазначених обставин, ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, скориставшись тимчасовою відсутністю ОСОБА_8 та втратою ним візуального контролю за своїм мобільним телефоном, залишеним на сходах перед входом у будинок, діючи в умовах воєнного стану, на ґрунті умислу, направленого на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи, що його дії носять незаконний та протиправний характер, переконавшись, що за його діями ніхто зі сторонніх не спостерігає, таємно викрав зазначений мобільний телефон - смартфон марки «Samsung» серії «Galaxy А03 Core» моделі «А032FDS» з об`ємом оперативної та вбудованої пам`яті 2/32 Gb, вартістю 3366,66 гривень, у чохлі-книжці вартістю 150 гривень, зі встановленою в ньому сім-картою оператора «ВФ Україна» номер НОМЕР_2 вартістю 50 гривень, які належать потерпілому ОСОБА_8 .

Після чого ОСОБА_5 покинув місце події з викраденим майном та розпорядився ним на власний розсуд, спричинив потерпілому ОСОБА_8 майнову шкоду на загальну суму 3566,66 гривень.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані за ч. 4 ст. 185 КК України за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена в умовах воєнного стану.

Після викриття ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, він зник у невідомому напрямку, місце його знаходження та проживання органом досудового розслідування протягом тривалого часу не було не встановлено, тобто він навмисно ухилився від органу досудового розслідування, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

За наявністю достатніх доказів 22.03.2023 року складено та погоджено повідомлення про підозру ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України. Того ж дня, у порядку ст.278 КПК України, у зв`язку з відсутністю ОСОБА_5 за місцем мешкання, вказане повідомлення про підозру вручено матері ОСОБА_5 - ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Не зважаючи на проведенні слідчо-розшукові заходи, встановити місце знаходження ОСОБА_5 не вдалося можливим, в зв`язку з чим ухвалою слідчого судді Болградського районного суду Одеської області надано дозвіл на затримання останнього.

На виконання ухвали суду 26.04.2023 року о 18:40 годині ОСОБА_5 був затриманий, доставлений до Болградського РВП ГУНП в Одеській області, де йому особисто вручено текст повідомлення про підозрувід 22.03.2023.

По твердженню слідчого підозра є обґрунтованою, що підтверджується зібраними доказами, та наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України такі як:

-переховування від органу досудового розслідування та суду;

-можливість впливу на свідків і потерпілого;

- вчинення іншого кримінального правопорушення.

А тому з метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховування від органу досудового розслідування та суду, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

За викладених обставин слідчий вважає за необхідне вжити заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

В судовому засіданні:

- слідчий клопотання підтримала, наполягала на його задоволенні, нада пояснення з підстав зазначених в клопотанні;

- прокурор клопотання слідчого підтримала, посилаючись на викладені у ньому обставини та ризики. Стверджувала, що з метою більш повного та комплексного використання можливостей правоохоронних органів у встановленні об`єктивних обставин вчиненого злочину, виникла необхідність у затриманні та обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

По твердженню прокурора злочин, який вчинений ОСОБА_5 відноситься до категорії тяжкого злочину, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від п`яти до восьми років, та зважаючи на покарання яке загрожує підозрюваному, останній вчиняє дії до приховування від органу досудового розслідування та суду.

Перебуваючи під дією іншого запобіжного заходу більш м`якого є ризик впливу на свідків і потерпілого, які є мешканцями сусіднього населеного пункту від місця мешкання підозрюваного.

По твердженню прокурора, не має підстав для обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу, оскільки підозра оголошена ОСОБА_5 є обґрунтованою, що підтверджується наразі вже зібраними доказами, та достатньо ризиків для задоволення клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував щодо задоволення вказаного клопотання. Просив відпустити його до дому за місцем проживання його матері, де він зобов`язується постійно знаходитися. Місце реєстрації на Україні не має, не одружений, працює в м.Одеса, тому і перебував за місцем роботи хоча знав про наявність кримінального провадження. Нікого не попереджував куди їде і де буде знаходитись, телфон загубив, тому і не міг зателефонувати.

Під час затримання ніхто до нього не застосовував недозволених заходів, фізичного насилля відносно нього не було, жодних претензій та скраг до працівників поліції не має.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_6 просив в задоволенні клопотання відмовити, та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем мешкання його матері, що буде достатнім для вжиття заходів забезпечення цього кримінального провадження.

Слідчий суддя перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, ознайомившись з матеріалами кримінального провадження, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження дійшов наступного висновку.

У відповідності до ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною? 2 ст.177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального злочину, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Під час судового розгляду клопотання встановлено, що слідчим відділом Болградського РВП ГУНП в Одеській області здйснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000421 від 01.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за кваліфікуючими ознаками: таємне викрадення чужого майна (крадіжка) вчинена в умовах воєнного стану (а.с.5).

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області від 31.03.2023 року, справа №497/648/23, надано дозвіл на затримання ОСОБА_5 з метою його приводу до суду для вирішення питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (а.с.53-54).

Відразу ж слідчим СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області винесено постанову від 31.03.2023 року про оголошення розшуку підозрюваного та зупинення досудового розслідування (а.с.51-52).

26.04.2023 року, о 18:40 годині ОСОБА_5 був затриманий на підставі вище зазначеної ухвали слідчого судді Болградського районного суду Одеської області від 31.03.2023 року (а.с.57-58).

27.04.2023 року слідчим СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області відновлено строк досудового розслідування (а.с.59).

Текст повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України складений 22.03.2023 року, що раніше був вручений матері підозрюваного ОСОБА_5 - ОСОБА_9 , вручено 27.04.2023 року о 08:30 годині особисто ОСОБА_5 (а.с.21-24).

Обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_5 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема:

- протоколом огляду місця події;

- заявою та протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

- протоколом добровільної видачі викраденого телефону ОСОБА_5 ;

- протоколом огляду наданого телефону;

- висновком товарознавчої експертизи;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

З огляду на положення ст. 177 КПК України, враховуючи? мету застосування запобіжного заходу, слідчий суддя має пересвідчитися у забезпеченні виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою статті 194 КПК України.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа

Надаючи оцінку щодо доведеності стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України слід зазначити про наступне.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, п. 34).

Крім цього, у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, №182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

В справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Таким чином, слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, чи й просто для складання обвинувального акту, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування.

Достатність доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення є оціночними поняттями.

Причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та прокурор надаючи пояснення в судовому засіданні при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 названого?кримінального злочину,? та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики перешкоджати кримінальному провадженню, передбачені ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 слідчий суддя керується положеннями ст.178 КПК України, та оцінює в сукупності усі обставини, в тому числі наявність ризиків таких як:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого злочину, та усвідомлення підозрюваного в тому, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що спонукало сховатись від слідства та суду, та і надалі може переховуватися та вживати заходи щодо створення перешкод для правосуддя іншим чином;

- незаконний вплив на свідків та потерпілого, які є мешканцями сусіднього населеного пункту з тим, де мешкає підозрюваний;

- відсутність міцних соціальних зв`язків, які не можуть забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного;

- відсутність офіційної роботи, що спонукає останнього до вчиненні нових кримінальних правопорушень;

-відсутність місця реєстрації на території України;

- введення військового стану на Україні, під час якого державні органи виконують свої обов`язки не в повному та необхідному обсязі, що також може зашкодити процесуальній поведінці підозрюваного.

Усі ці ризики свідчать про неможливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, які є досить очевидними.

Тим паче, що усі необхідні і достатні докази не зібрані, не всі свідки допитані, а тому є всі підстави вважати, що перебуваючи під дією більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, підозрюваний ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно для забезпечення проведення з останнім слідчих дій та позбавлення його можливості вчинення різного роду дій, спрямованих на уникнення покарання за вчинення умисного тяжкого злочину.

Крім цього, слідчий суддя також звертає увагу, що Законом № 2500-IX від 15 серпня 2022 року ВР затвердила Указ Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 21.11.2022 року. І надалі воєнний стан продовжено до 20.05.2023 року.

Згідно ст.1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Положеннями ч. 1, ч. 2 ст. 20 названого Закону - правовий статус та обмеження прав і свобод громадян та прав і законних інтересів юридичних осіб в умовах?воєнного стану?визначаються відповідно?до Конституції?України та?цього Закону. В умовах воєнного стану не можуть бути обмежені права і свободи людини і громадянина, передбачені частиною другою статті 64 Конституції України.

Оцінивши обставини визначені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що дане клопотання є обґрунтованим і підлягає задоволенню та вважає необхідним застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Щодо визначення застави:

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею;

4) щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України;

четверту статті 183 доповнено пунктом 4 згідно із Законом № 671-IX від 04.06.2020\

5) щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.

Між тим, відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України?слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

До речі, а ні слідчий, а ні прокурор з цього приводу жодних пояснень не надали, і в цій частині клопотання не обґрунтували, взагалі щодо можливості визначення застави нічого не вказали.

Відповідно до ч.4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п.2 ч.5 цієї ж статті щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного (ніде не працює, ніяких видів заробітків не має, на праві власності за ним не зареєстрованого жодного нерухомого чи рухомого майна), являється громадянином України, має постійне місце проживання і реєстрації, тяжкість кримінального злочину, за яким він підозрюється, думку самого підозрюваного щодо розміру застави, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу в 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684.00 гривень х 20 = 53 680.00 гривень), що є мінімальною, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути внесений протягом усього часу дії запобіжного заходу, вважаю за необхідне покласти наступні обов`язки: - прибувати за першою вимогою на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування та суду; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; - не відлучатися за межі Болградського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду; - здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Відповідно до ч.4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.??

Щодо доводів слідчого про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 строком на 60 днів, та прокурора - терміном до 05.05.2023 року, то суд розцінює їх критично, та вважає безпідставними.

Так відомості в ЄРДР в даному кримінальному провадженні внесені 01.09.2023 року за №0000421 (а.с.5).

Повідомлення про підозру ОСОБА_5 було вручено його матері ОСОБА_9 22.03.2023 року о 17:20 годині (а.с.21-24), та саме з цієї дати починає рахуватись строк досудового розслідування в даному кримінальному провадженні.

31.03.2023 року слідчим винесено постанову про оголошення підозрюваного в розшук та зупинення досудового розслідування (а.с.51-52).

26.04.2023 року о 18:40 годині підозрюваний ОСОБА_5 був затриманий, про що складено відповідний протокол (а.с.57-58).

27.04.2023 року постановою старшого слідчого СВ Болградського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 відновлено досудове розслідування (а.с.59).

Згідно вимог ст.197 КПК України строк дії запобіжного заходу має бути визначений в рамках строку досудового розслідування, який спливає 18 червня 2023 року.

Оскільки досудове розслідування майже завершено, та орган досудового розслідування має намір найближчим часом після виконання усіх необхідних і достатніх процесуальних дій, спрямувати обвинувальний акт до суду, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід терміном на 30 днів, тобто до 25.05.2023 року.

На підставі?викладеного,?керуючись ст.ст.176-178,?182,?183,?184,?395?КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого Слідчого відділу?Болградського районного?відділу поліції?Головного управління?Національної поліції?в Одеській?області ОСОБА_7 про застосування?запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 -? задовольнити частково.

Обрати підозрюваному у кримінальному провадженні № 0000421 від 01.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 (тридцять) днів з утриманням його в Державній установі «Ізмаїльський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали визначити до 25 травня 2023 року включно.

Одночасно визначити розмір застави у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 680.00 гривень (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят?гривень) у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.??

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за першою вимогою на виклики до слідчого, прокурора, здійснюючих досудове розслідування та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не відлучатися за межі Болградського району Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 25 травня 2023 року включно.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення? застави у визначеному у даній??ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі Державної установи «Ізмаїльський слідчий ізолятор»

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного?з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст даного судового рішення складено і проголошено 02.05.2023 року о 12:00 годині.

Слідчий суддя: ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_10