Справа № 149/1750/23
Провадження №11-сс/801/360/2023
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю заявниці ОСОБА_6 в режимі

відеоконференції,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 16.06.2023, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області щодо не внесення відомостей до ЄРДР за заявою від 25.05.2023 та бездіяльності щодо не надання їй відповіді за заявою від 25.05.2023,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою слідчого судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 16.06.2021 відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей за її заявою до ЄРДР.

Ухвала мотивована таким: предметом судового контролю слідчого судді за статтею 303 КПК України може бути лише бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення; у разі оскарження такої бездіяльності КПК передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим суддею змісту заяви про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ній саме інформації про кримінальне правопорушення; під час перевірки заяви, викладені у ній факти не знайшли підтвердження. З цих підстав слідчий суддя дійшов висновків про необґрунтованість скарги та недоведеність заявницею обставин.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 висловила прохання скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову ухвалу, якою зобов`язати службових осіб Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області внести відомості за її заявою до ЄРДР.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги заявник зазначила наступне: 25.05.2023 вона подала до Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області заяву про вчинення кримінального правопорушення та станом на момент розгляду скарги відомості за її заявою не внесено до ЄРДР; КПК містить імперативний та безальтернативний припис щодо обов`язку слідчого невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви про кримінальне правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР; при розгляді скарги слідчий суддя мав надати оцінку відповідності КПК дій (бездіяльності) працівників Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області виключно в частині дотримання ними строків розгляду заяви про кримінальне правопорушення, однак цього він не зробив.

В судовому засіданні ОСОБА_6 підтримала апеляційну скаргу та просила її задовольнити.

Вислухавши доводи апелянта, дослідивши матеріали судового провадження, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_6 не підлягає задоволенню.

Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (пункти 4, 5 частини 5 статті 214 КПК).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними, але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Вказана інформація необхідна для визначення того, що ставиться питання про вчинення саме кримінального правопорушення, та можливості спрямувати орган досудового розслідування на його розкриття, зібрання відповідних доказів.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником; існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_7 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".

Також і Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: "... якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин ...".

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень.

Закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Розглядаючи скаргу ОСОБА_6 , слідчий суддя дійшов обґрунтованих висновків щодо необґрунтованості скарги у зв`язку з проведенням перевірки та ретельного аналізу заяви про кримінальне правопорушення та не підтвердженням фактів викладених у заяві.

Як вбачається з матеріалів провадження: 25.05.2023 заявник звернулась до Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення; 13.06.2023 за результатами розгляду цієї заяви начальник Хмільницького РВП повідомив про відсутність підстав для внесення викладених у ній відомостей до ЄРДР; 31.05.2023 заявник подала до слідчого судді скаргу, в якій просила зобов`язати уповноважених осіб Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області внести до ЄРДР відомості за її заявою від 25.05.2023.

Враховуючи предмет розгляду скарги, слідчий суддя мав вирішити, чи можуть свідчити зазначені у заяві ОСОБА_6 обставини про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення, і що описані в ній факти потребують перевірки засобами кримінального процесу.

Проте заявник в скарзі не навела жодних відомостей про обставини вчинення кримінальних правопорушень.

Слідчий суддя дослідивши матеріали скарги ОСОБА_6 та витребувані судом матеріали, дійшов висновку, що доводи ОСОБА_6 не знайшли свого підтвердження та об`єктивно не свідчать про вчинення кримінальних правопорушень.

З наведених мотивів суд апеляційної інстанції погоджується з висновком слідчого судді про необґрунтованість скарги та недоведеність заявником бездіяльності уповноважених осіб Хмільницького РВП щодо до ЄРДР невнесення відомостей за її заявою.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_6 слід відмовити, а ухвалу слідчого судді - залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 422 КК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 16.06.2023, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність службових осіб Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області щодо не внесення відомостей до ЄРДР за заявою від 25.05.2023 та бездіяльності щодо не надання їй відповіді за заявою від 25.05.2023, залишити без змін.

Ухвала набуває законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4