ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/374/23 Справа № 694/1617/23 Категорія: ст.303 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
У Х В А ЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2023 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючої судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Черкаси в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 20 липня 2023 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 , поданої в порядку ст.303 КПК України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,-

в с т а н о в и в :

5 липня 2023 року ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області зі скаргою щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

В обґрунтування скарги вказував на те, що 21 червня 2023 року ОСОБА_7 звернувся до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення (в порядку ст.ст. 214, 216 КПК України), за фактом протиправних дій директора Лисянської ДЮСШ «Колос» Лисянської селищної ради ОСОБА_8 , яка була прийнята суб`єктом оскарження 21 червня 2023 року.

Проте зазначає, що станом на 30 червня 2023 р. слідчим не внесено відомості про кримінальне правопорушення за його заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань, чим порушено вимоги ч. 1 ст. 214 КПК України.

Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_7 звернувся до Звенигородського районного суду Черкаської області зі скаргою щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просив зобов`язати уповноважених осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області внести відповідні відомості до ЄРДР за його заявою від 21 червня 2023 року та розпочати досудове розслідування.

Ухвалою слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 20 липня 2023 року в задоволенні скарги відмовлено.

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що заява про вчинення, на думку скаржника, директором Лисянської ДЮСШ Лисянської селищної ради ОСОБА_8 кримінального правопорушення, не містить інформації, яка б вказувала на наявність обставин, що можуть свідчити про вчинення директором Лисянської ДЮСШ кримінального правопорушення, та фактично зводиться до його незгоди з не оформленням із ним трудових відносин, що свідчить про те, що вказане питання має вирішуватися в порядку цивільного судочинства, а не кримінального провадження.

При цьому суд взяв до уваги постанову Верховного Суду у від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18 щодо застосування норм ст. 214 КПК України, в якій викладено правовий висновок про те, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких убачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Окрім цього, постановляючи ухвалу про відмову у задоволенні скарги, слідчий суддя, посилаючись на відсутність у заяві ОСОБА_7 об`єктивних даних, які дійсно свідчили б про ознаки злочину, в тому числі щодо фактичного існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину зазначив, що у разі відсутності таких даних у заяві чи повідомленні, вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, ОСОБА_7 оскаржив її в апеляційному порядку, подавши 26 липня 2023 року апеляційну скаргу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ухвала слідчого судді є незаконною та необґрунтованою, прийнятою у невідповідності висновків суду фактичним обставинам справи.

Також в апеляційній скарзі ОСОБА_9 зазначає, що судом не були з`ясовані усі обставини, які мають значення для справи та не надано належної оцінки діям директора Лисянської ДЮСШ Лисянської селищної ради ОСОБА_8 , яким, на його думку, було порушено вимоги ст. 22 КЗпП України в частині необґрунтованої відмови в прийнятті ОСОБА_7 на роботу та звільнення з роботи тренерів-викладачів та інших фахівців відповідно до закону. Також в апеляційній скарзі ОСОБА_9 зазначив, що враховуючи викладене, на його думку в діях ОСОБА_8 наявний склад злочину, передбачений ст. 356 КК України - самоуправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам власника.

Враховуючи викладене, ОСОБА_9 просить ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 20 липня 2023 року скасувати та постановити нову, якою зобов`язати Звенигородський РВ ГУНП у Черкаській області внести відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви ОСОБА_7 від 21 червня 2023 року та розпочати за цією заявою досудове розслідування.

Скаржник в судове засідання не прибув, вказав у прохальній частині скарги про розгляд справи без його участі.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти доводів апеляційної скарги та просив апеляційну скаргу ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали скарги та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_7 не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження у досудовому провадженні бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Приписи ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Відповідно до п. 2 Розділу II Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 139 від 6 квітня 2016 року відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення.

Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України, повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор. Такі положення Закону слугують гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Колегія суддів вважає, що слідчий суддя, розглядаючи скаргу ОСОБА_7 на

бездіяльність Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення, дійшов вірного висновку, що його заява не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, оскільки не містить достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані в ній події містять ознаки кримінального правопорушення, є необхідними і достатніми для внесення відомостей до ЄРДР, а тому не вбачає підстав для визнання бездіяльності посадових осіб Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області.

Окрім цього, висновок слідчого судді про те, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення - є правильним, оскільки відповідає вимогам ч.1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно- небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом.

При цьому, підставами вчинення кримінального правопорушення є наявність об`єктивних даних, які свідчать про ознаки кримінального правопорушення та підтверджують реальність конкретної події (час, місце, спосіб, інші обставини), і у випадку відсутності таких даних, не можуть бути внесені до ЄРДР (постанова Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18). Тому висновки щодо відсутності ознак кримінального правопорушення, є правильними.

Також слідчий суддя правомірно послався на висновки колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, які викладено в постанові від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин».

За таких обставин, зазначена заява ОСОБА_7 не являється повідомленням про вчинення кримінального правопорушення, у зв`язку із чим не породжує передбачені ч.1 ст. 214 КПК України обов`язки щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а незгода скаржника з рішенням суду може бути підставою для оскарження такого рішення в порядку, визначеному процесуальним законом, та не може бути підставою для внесення даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Оскільки не встановлено істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та відсутні підстави для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя правомірно відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_7 , з чим погоджується і колегія суддів.

Керуючись ст.ст. 303,307,404,405,407, 418, 419, 422 КПК України, суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Звенигородського районного суду Черкаської області від 20 липня 2023 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_7 , поданої в порядку ст.303 КПК України щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення іоскарженню не підлягає.

Головуюча ОСОБА_2

Судді ОСОБА_3

ОСОБА_4