печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 16.08.2022 року в кримінальному провадженні №0000640,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді з клопотанням, у якому просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.08.2022 року у справі №757/20771/22-к, в тому числі на земельну діяльну з кадастровим номером :01:013:0041 - 1.86 га зареєстровано за ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_1 ). В обґрунтування вимог клопотання заявник зазначає, що арешт накладений на земельну діяльну незаконним, необґрунтованим, таким, що накладений без урахування розумності та співмірності, таким, що суперечить завданням такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна. Представник заявника - адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про розгляд клопотання повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд клопотання у відсутність, вимоги клопотання підтримує у повному обсязі, просить задовольнити. У судове засідання слідчий/прокурор не з`явились, про розгляд клопотання повідомлені належним чином, надали письмові заперечення на клопотання. Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню за наступних підстав. Під час розгляду клопотання встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000640 від 14.07.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. Проведення досудового розслідування у вказаному вище кримінальному провадженні здійснює Головне слідче управління Національної поліції України. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16.08.2022 року у справі №757/20771/22-к накладено арешт в тому числі на земельну діяльну з кадастровим номером :01:013:0041 - 1.86 га зареєстровано за ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_1 ). Згідно ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура. У відповідності до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду клопотання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна може бути скасований повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Враховуючи вимоги ч. 3 ст. 132 КПК України, слідчий суддя виходить з засади змагальності кримінального провадження, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Під час розгляду клопотання про скасування арешту заявником доведено, що арешт накладено необґрунтовано та у арешті потреба відпала, оскільки розгляд клопотання про арешт майна відбувся без участі власника арештованого майна та як наслідок, не досліджено надані ним аргументи, що зроблено слідчим суддею під час розгляду клопотання про скасування арешту майна. Статтею 16 КПК України визначено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Згідно з частиною 2 статті 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Абзацами 1-3 частини 3 статті 170 КПК визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього кодексу. Відповідно до положень ст. 98 КПК України Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Прокурором не доведено, що арештоване майно має ознаки речових доказів, відповідно до ст. 98 КПК України. Наявність постанови про визнання певного майна речовим доказом не може бути єдиною підставою для накладення арешту на таке майно. Таким чином, відсутні підстави та необхідність у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна. За статтею 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику суду як джерело права. Рішенням ЄСПЛ від 15 травня 2008 року у справі "Надточій проти України" (заява № 7460/03) та рішенням ЄСПЛ від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг і Льоннрот проти Швеції" визначено, що втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися з дотриманням принципу "пропорційності" (principle of proportionality) - "справедливої рівноваги (балансу)" (fair balance) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від такого втручання. Будь-яке втручання у права особи передбачає необхідність сукупності таких умов: втручання повинне здійснюватися "згідно із законом", воно повинне мати "легітимну мету" та бути "необхідним у демократичному суспільстві". Якраз "необхідність у демократичному суспільстві" і містить у собі конкуруючий приватний інтерес; зумовлюється причинами, що виправдовують втручання, які у свою чергу мають бути "відповідними і достатніми"; для такого втручання має бути "нагальна суспільна потреба", а втручання - пропорційним законній меті. Виходячи з даних, що були здобуті під час розслідування кримінального провадження, а також тієї обставини, що однією з засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода у поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя вважає доведеною ту обставину, що потреба в арешті майна відпала. Відтак клопотання підлягає задоволенню. На підставі викладеного, керуючись ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 16.08.2022 року в кримінальному провадженні №0000640 - задовольнити. Скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 16 серпня 2022 року по справі 757/20771/22-к, а саме: з земельної ділянки з кадастровим номером :01:013:0041 - 1.86 га зареєстровано за ОСОБА_4 (РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1