УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.08.2023 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , представника особи, щодо майна якої вирішується питання про накладення арешту адвоката ОСОБА_5 розглянувши у судовому засіданні в місті Одесі клопотання старшого детектива відділу детективів ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_7 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000004 від 02.12.2022 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з клопотання сторони обвинувачення про арешт майна, на території Одеської області протягом 2022 року діє не встановлена група осіб, яка створила ряд підприємств, а саме: ТОВ «ПРЕТСЕТ» (код 43904832), ТОВ «АГРО ЛЮКС ГРУП» (код 44449440), які з метою неправомірного зменшення розміру митних платежів при здійсненні експорту насіння соняшнику подають до митного органу неправдиві відомості щодо походження товару для отримання митних преференцій, що призвело до несплати до державного бюджету обов`язкових платежів в особливо великих розмірах на загальну суму 19 622 693,31 грн.

Згідно аналітичної довідки від 02.12.2022 № 3/24.13-03-18 відділу аналізу інформації та управління ризиками Територіального управління БЕБ в Одеській області встановлено, що на території Одеської області діє група підприємств, зокрема ТОВ «ПРЕТСЕТ» (код 43904832) та ТОВ «АГРО ЛЮКС ГРУП» (код 44449440), які протягом 2022 року здійснювали зовнішньоекономічну діяльність користуючись митними преференціями «410» (товари, що вивозяться з України відповідно до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони та Європейським Союзом, Європейським Співтовариство з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони) застосовували тарифну пільгу по сплаті вивізного мита, що складає 3,6% замість повної ставки 10%.

Разом з цим, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ на території України введено правовий режим воєнного стану, строк дії якого продовжено.

У той же час з метою захисту економічних інтересів держави в умовах воєнного стану вживаються заходи щодо виявлення фактів умисного ухилення від сплати податків, для подальшого забезпечення відшкодування несплачених податків, зборів, інших обов`язкових платежів у порядку кримінального процесуального законодавства, за наявності ознак вчинення кримінальних правопорушень, підслідних Бюро економічної безпеки України.

Досудовим слідством встановлено, що дана група осіб створила ряд «ризикових» підконтрольних підприємств, з метою накопичення, зберігання, перевалки сільськогосподарської продукції сумнівного походження, зокрема: ТОВ «МЕТРОСІТІ» (), яке зареєстроване за адресою: м.Одеса, вул.Гастелло,50. В ході проведення огляду встановлено, що дане підприємство за адресою реєстрації не знаходиться.

За результатами висновку аналітичного дослідження ГУ ДПС в Одеській області №42/15-32-08-01-01 від 01.06.2023 встановлено порушення сплати податку на прибуток підприємства за 2022 рік, недекларування доходу від вивезення продукції за межі митної території України, що могло призвести до заниження сум податку на прибуток підприємства за звітний період 2022 рік в загальному розмірі 55 645 645 грн.

-ТОВ «СВІТАНОКОРП» (), яке зареєстроване за адресою: м.Одеса, вул.Академіка Вільямса 59. В ході проведення огляду встановлено,що дане підприємство за адресою реєстрації не знаходиться.

За результатами висновку аналітичного дослідження ГУ ДПС в Одеській області №39/15-32-08-01-01 від 29.05.2023 встановлено порушення сплати податку на прибуток підприємства за 2022 рік, недекларування доходу від вивезення продукції за межі митної території України, що могло призвести до заниження сум податку на прибуток підприємства за звітний період 2022 рік в загальному розмірі 49 012 530 грн.

-ТОВ «ПАРУС АЛЬЯНС» () яке зареєстроване за адресою: м. Одеса, вул. Троїцька 33-А, кв. 402. В ході проведення огляду встановлено,що дане підприємство за адресою реєстрації не знаходиться.

За результатами висновку аналітичного дослідження ГУ ДПС в Одеській області №40/15-32-08-03-20 від 29.05.2023 встановлено порушення сплати податку на прибуток підприємства за 2022 рік, недекларування доходу від вивезення продукції за межі митної території України, що могло призвести до заниження сум податку на прибуток підприємства за звітний період 2022 рік в загальному розмірі 79 762 641 грн.

-ТОВ «СТАРНЕКСТ» () яке зареєстроване за адресою: м. Одеса, Новощепний ряд 15/17, кв. 1. В ході проведення огляду встановлено,що дане підприємство за адресою реєстрації не знаходиться.

За результатами висновку аналітичного дослідження ГУ ДПС в Одеській області №43/15-32-08-01-01 від 01.06.2023 встановлено порушення сплати податку на прибуток підприємства за 2022 рік, недекларування доходу від вивезення продукції за межі митної території України, що могло призвести до заниження сум податку на прибуток підприємства за звітний період 2022 рік в загальному розмірі 15 661 233 грн.

-ТОВ «ЛІМБО ПРО» (), яке зареєстроване за адресою: м. Одеса, Узвіз Польський 11. В ході проведення огляду встановлено,що дане підприємство за адресою реєстрації не знаходиться.

За результатами висновку аналітичного дослідження ГУ ДПС в Одеській області №37/15-32-08-01-01 від 23.05.2023 встановлено порушення сплати податку на прибуток підприємства за 2022 рік, недекларування доходу від вивезення продукції за межі митної території України, що могло призвести до заниження сум податку на прибуток підприємства за звітний період 2022 рік в загальному розмірі 281 431 540 грн.

-ТОВ «ЛАГРОНА» (), яке зареєстроване за адресою:м. Одеса, вул. Дворянська 7. В ході проведення огляду встановлено, що дане підприємство за адресою реєстрації не знаходиться.

За результатами висновку аналітичного дослідження ГУ ДПС в Одеській області №44/15-32-08-01-01 від 01.05.2023 встановлено порушення сплати податку на прибуток підприємства за 2022 рік, недекларування доходу від вивезення продукції за межі митної території України, що могло призвести до заниження сум податку на прибуток підприємства за звітний період 2022 рік в загальному розмірі 8 898 459 грн.

Крім того встановлено, що вказана група у протиправній діяльності використовує новостворені «ризикові» суб`єкти ЗЕД, які декларують значні обсяги експорту сільськогосподарської продукції, а саме: ТОВ «АТЛАНТІК ПРО» (), ТОВ «ТОРСАНО» () та ТОВ «БОВІНГ» ().

Вказані новостворені «ризикові» суб`єкти ЗЕД протягом одного, двох днів подають періодичні митні декларації типу РР в різних митних постах Одеської митниці на різні види сільськогосподарської продукції загальним обсягом 200-700 тис. тон.

Після митного оформлення вказаних митних декларацій на вказаний обсяг сільськогосподарської продукції здійснюється поступове подання експортних доручень на завантаження суден (барж).

При цьому додаткові форми контролю, у тому числі проведення митного огляду, опитування посадових осіб підприємств, витребування оригіналів документів, по даним оформленим митним деклараціям вже не здійснюються.

ТОВ «АТЛАНТІК ПРО» (, зареєстроване за адресою: м.Миколаїв, вул.Шевченка,42/18, засновник та директор гр. ОСОБА_8 , РНОКП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) 19.05.2023 та 20.05.2023 до Одеської митниці подано 33 митні декларації типу РР щодо експорту сільськогосподарської продукції (пшениця, кукурудза, ріпак, шрот, олія соняшникова) загальним обсягом 551 300 тон на суму 105 841 728 дол. США.

Відповідно до листа ДПС №6311/5/99-00-18-04-02-05 від 19.05.2023

ТОВ «АТЛАНТІК ПРО» має ознаки «ризикового» суб`єкта господарювання,

а саме: в Єдиному реєстрі податкових накладних відсутні податкові накладні зареєстровані в період з 01.12.2022 по теперішній час, що підтверджують факт придбання сільськогосподарської продукції, не подає обов`язкову податкову звітність до контролюючих органів, відсутні наявні трудові ресурси, необхідні для здійснення операцій з експорту сільськогосподарської продукції, відсутні основні засоби, відсутні дані про власні чи орендовані земельні ділянки, відсутня оплата податків, зборів, обов`язкових платежів та ЄСВ.

ТОВ «ТОРСАНО» (, зареєстроване за адресою: місто Миколаїв, вулиця Шнеєрсона, будинок 2-А, засновник та директор

гр. ОСОБА_9 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) 03.06.2023 та 04.06.2023 до Одеської митниці подано 15 митних декларацій типу РР щодо експорту сільськогосподарської продукції (пшениця, кукурудза, ріпак, ячмінь, шрот, олія соняшникова) загальним обсягом 207 000 тонн на суму 37 945 дол. США.

Відповідно до листа ДПС № 6972/5/99-00-18-04-02-05 від 06.06.2023

ТОВ «ТОРСАНО» має ознаки «ризикового» суб`єкта господарювання, а саме: в Єдиному реєстрі податкових накладних відсутні зареєстровані податкові накладні, що підтверджують факт придбання сільськогосподарської продукції, не подає обов`язкову податкову звітність до контролюючих органів, відсутні наявні трудові ресурси, необхідні для здійснення операцій з експорту сільськогосподарської продукції, відсутні основні засоби, відсутні дані про власні чи орендовані земельні ділянки, відсутня оплата податків, зборів, обов`язкових платежів та ЄСВ.

ТОВ «БОВІНГ» (, зареєстроване за адресою: м. Миколаїв, вул. Садова 1, кв. 207, засновник та директор гр.. ОСОБА_10 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ) 23.06.2023 та 24.06.2023 до Одеської митниці подано 21 митну декларацію типу РР щодо експорту сільськогосподарської продукції (пшениця, кукурудза, ріпак, ячмінь, соя, шрот, олія соняшникова) загальним обсягом 716 000 тонн на суму 165 945 000 дол. США.

Відповідно до листа ДПС № 7821/5/99-00-18-04-02-05 від 26.06.2023

ТОВ «БОВІНГ» має ознаки «ризикового» суб`єкта господарювання, а саме: в Єдиному реєстрі податкових накладних відсутні зареєстровані податкові накладні, що підтверджують факт придбання сільськогосподарської продукції, не подає обов`язкову податкову звітність до контролюючих органів, відсутні наявні трудові ресурси, необхідні для здійснення операцій з експорту сільськогосподарської продукції, відсутні основні засоби, відсутні дані про власні чи орендовані земельні ділянки, відсутня оплата податків, зборів, обов`язкових платежів та ЄСВ.

Представники вказаних підприємств подають до митних органів, як підстави для переміщення товарів через митний кордон України, документи, що містять неправдиві відомості щодо походження товару.

З огляду на викладене, діяльність даних підприємств, спрямована на ухилення від сплати податків, неповернення валютної виручки та легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом.

За результатами проведених заходів встановлено, що дана група осіб для здійснення своїх злочинних намірів використовує мережу офісних, складських приміщень, місць накопичення та перевалки зерна.

Досудовим слідством встановлено, що невстановлена слідством група осіб, незаконно використовують реквізити ТОВ «МЕТРОСІТІ» (), ТОВ «СВІТАНОКОРП» (), ТОВ «ПАРУС АЛЬЯНС» (), ТОВ «СТАРНЕКСТ» (), ТОВ «ЛІМБО ПРО» (), ТОВ «ЛАГРОНА» (), ТОВ «АТЛАНТІК ПРО» (), ТОВ «ТОРСАНО» (), ТОВ «БОВІНГ» (), проводять накопичення та зберігання сільськогосподарської продукції невідомого походження для її подальшого експорту, без відображення операцій її придбання, перевезення та реалізації у податковій звітності, з метою ухилення від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів) використовуючи складські комплекси зернових вантажів СФГ «Дунайська Нива» () офісні приміщення, адміністративні будівлі, термінали, складські приміщення якого розташовані за адресою: Одеська обл., м.Кілія, вул.Хотинська, буд.61А, які являються єдиним комплексом споруд, що підтверджується матеріалами досудового розслідування.

09.08.2023 проведено огляд за адресою: Одеська обл., м.Кілія, вул.Хотинська, буд.61 А, в ході проведення огляду вилучено документи, речі та предмети згідно протоколу огляду, а саме:

1.Ноутбук марки HP без зазначення на корпусі серійного номеру з наклеєним на нижній частині корпусу стікером з надписом 5256 41320;

2.Планшет Samsung SM T355 IM 31577;

3.Поліетиленовий пакет з дозволами на тимчасовий вїзд до м. Ізмаїл у яких зазначені длати, номерні знаки транспортних засобів задіяні в перевезенні СГ продукції;

4.Роздруковані відомості на 12 арк. щодо транспортних засобів, водіїв задіяних у перевезенні СГ продукції;

5.2 журеали обліку в`їзду та виїзду автотранспортних засобів за 2023 рік;

6.Зошит з чорновими записами щодо зберігання СГ продукції з обкладинкою х надписом Love Notebook;

7.Лист щодо експортера зерна ТОВ «Скорекс Груп» від ТОВ «Скайволкінг» на 1 арк;

8.Відомості щодо транспортних засобів та водіїв на 20 арк;

9.ТТРН щодо відправки продукції вантажовідправник якої зазначено ТОВ «Альбус ЛТД», ТОВ «Бовінг», ТОВ «Айкью Брокер», ТОВ «Скайволкінг»;

10.Журнал з обкладенкою з надписом Gustav Klimt» з відомостями щодо відвантаження СГ продукції;

11.Роздруковані та рукописні записи щодо відвантаження СГ продукції, залишків продукції;

12.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Вінсквал Продакт»;

13.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Айкью Брокер»;

14.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Бовінг»;

15.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Скайволкінг»

16.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Альбус ЛТД»

17.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Луара Трейд»

18.ТТН за 2022-2023 роки щодо відвантаження продукції ТОВ «Вінсквал Продакт», ТОВ «Айкью Брокер», ТОВ «Бовінг», ТОВ «Скайволкінг», ТОВ «Альбус ЛТД», ТОВ «Луара Трейд» ТОВ «Скорекс Груп».

19.2 журнали вагаря за 2022 ТОВ «Скайволкінг», ТОВ «Ретурн ТУОЗ»;

20.Зошити з обкладинкою з надписом «Мивис Скорекс» № авто, ФИО, права з записами щодо транспортних засобів та водіїв задіяних у перевезенні СГ продукції»

21.Довідка щодо товару «рапс» вагою 1 200 000 кг. Що згідно реєстру належить ТОВ «Альбус ЛТД»;

22.Довідка щодо товару «пшениця» вагою 1 447 440 кг. Що згідно реєстру належить ТОВ «Скайволкінг»;

23.Довідка щодо товару «ячмінь» вагою 1 000 000 кг. Що згідно реєстру належить ТОВ «Скайволкінг»;

10.08.2023 вилучені речі та документи згідно постанови старшого детектива визнані речовими доказами.

Детектив звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів.

Прокурор та детектив в судовому засіданні підтримав клопотання просив його задовольнити.

Представник особи, щодо майна якої вирішується питання про накладення арешту адвокат ОСОБА_5 заперечував проти клопотання детектива, посилаючись на його необґрунтованість, зазначив, що вилучені ноутбук марки HP без зазначення на корпусі серійного номеру з наклеєним на нижній частині корпусу стікером з надписом 5256 41320 та планшет Samsung SM T355 IM 31577 належать комірнику та жодним чином не відносяться до кримінального провадження, органом досудового розслідування не доведений факт, що вилучене майно має значення для кримінального провадження та є знаряддям вчинення кримінального правопорушення. Вилучені речі не відповідають ознакам, що встановлені ст.98 КПК України. Просив відмовити у задоволенні клопотання та повернути вилучене майно.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку детектива та представника власника майна, вважаю, що клопотання детектива підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання та матеріали, які його обґрунтовують, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене під час обшуку майно, може відповідати критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно є мобільними засобами зв`язку, є підстави вважати, що могло бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Викладене в повній мірі підтверджується долученою до матеріалів клопотання постановою детектива про визнання та залучення в якості речових доказів, згідно якої вищезазначене вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

В свою чергу не накладення арешту на зазначене тимчасово вилучене майно може призвести до його знищення, приховання, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини по кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ч.2 ст.94 КПК, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та всі докази в даному кримінальному провадженні підлягають ретельній перевірці з наступною їх оцінкою згідно положень ч.1 ст.94 КПК.

Відповідно до ст.ст.89, 94 КПК, оцінка допустимості та належності доказів буде надана судом першої інстанції при розгляді кримінального провадження по суті.

Так, слідчий суддя на даній стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, про застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для вирішення питання про арешт майна, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

Таким чином, враховуючи наявність правових підстав для накладення арешту на вилучене майно, оскільки існує необхідність в забезпеченні його збереження, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора про накладення арешту на вилучене майно підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Положеннями статей 2, 7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Частиною другою статті 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з Конституцією України та Законом України «Про міжнародні договори і угоди», чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України і підлягає застосуванню поряд з національним законодавством України.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950 р.), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як свідчить практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як ст.1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Практика ЄСПЛ визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення по справі «Броньовський (Broniowski) проти Польщі» від 22.06.2004р.).

У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення п. 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а п. 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції», «Колишній король Греції та інші проти Греції» та «Малама проти Греції»).

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею на даний час встановлено, що майно на яке накладається арешт відповідає критеріям ст.98 КПК України.

Зв`язок даного майна із вчиненням злочину, передбаченого ч.3 ст.212 КК України, підлягає встановленню в процесі здійснення досудового розслідування, а отже арешт даного майна є виправданим.

В клопотанні про арешт майна прямо зазначено підставу та мету арешту майна, наведено відповідне обґрунтування, вказано обсяг та вид майна, яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, а також зазначено про відповідність цього майна критеріям ст.98 КПК України.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У кримінальному провадженні відповідно до ст.91 КПК України підлягає доказуванню, зокрема подія кримінального правопорушення час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення.

Стандарт доведення «достатні підстави», необхідність застосування якого передбачає ч.3 ст.170 КПК України, не вимагає від сторони обвинувачення надання безумовних та беззаперечних доказів, а передбачає необхідність наведення достатньо вагомих фактів та об`єктивних відомостей, аналіз яких у їх взаємозв`язку між собою дозволяє дійти висновку про відповідність вилученого майна критеріям речових доказів.

Так, доводи представника особи, щодо майна якої вирішується питання про накладення арешту не знайшли свого підтвердження та спростовуються матеріалами кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що на даній стадії кримінального провадження існують достатні підстави для накладення арешту на зазначене майно, які виправдовують таке втручання у право власності та є співрозмірним із завданнями кримінального провадження.

Керуючись ст. ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого детектива відділу детективів ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_7 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000004 від 02.12.2022 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.212 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на речі, предмети та документи вилучені 09.08.2023 в ході проведення огляду за адресою: АДРЕСА_4 , а саме:

1.Ноутбук марки HP без зазначення на корпусі серійного номеру з наклеєним на нижній частині корпусу стікером з надписом 5256 41320;

2.Планшет SamsungSM T355 IM 31577;

3.Поліетиленовий пакет з дозволами на тимчасовий вїзд до м. Ізмаїл у яких зазначені длати, номерні знаки транспортних засобів задіяні в перевезенні СГ продукції;

4.Роздруковані відомості на 12 арк. щодо транспортних засобів, водіїв задіяних у перевезенні СГ продукції;

5.2 журнали обліку вїзду та виїзду автотранспортних засобів за 2023рік;

6.Зошит з чорновими записами щодо зберігання СГ продукції з обкладенкою х надписом Love Notebook;

7.Лист щодо експортера зерна ТОВ «Скорекс Груп» від ТОВ «Скайволкінг» на 1 арк;

8.Відомості щодо транспортних засобів та водіїв на 20 арк;

9.ТТРН щодо відправки продукції вантажовідправник якої зазначено ТОВ «Альбус ЛТД», ТОВ «Бовінг», ТОВ «Айкью Брокер», ТОВ «Скайволкінг»;

10.Журнал з обкладенкою з надписом Gustav Klimt» з відомостями щодо відвантаження СГ продукції;

11.Роздруковані та рукописні записи щодо відвантаження СГ продукції, залишків продукції;

12.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Вінсквал Продакт»;

13.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Айкью Брокер»;

14.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Бовінг»;

15.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Скайволкінг»

16.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Альбус ЛТД»

17.Незаповнені бланки ТТН з відтисками печаток ТОВ «Луара Трейд»

18.ТТН за 2022-2023 роки щодо відвантаження продукції ТОВ «Вінсквал Продакт», ТОВ «Айкью Брокер», ТОВ «Бовінг», ТОВ «Скайволкінг», ТОВ «Альбус ЛТД», ТОВ «Луара Трейд» ТОВ «Скорекс Груп».

19.2 журнали вагаря за 2022 ТОВ «Скайволкінг», ТОВ «Ретурн ТУОЗ»;

20.Зошити з обкладенкою з надписом «Мивис Скорекс» № авто, ФИО, права з записами щодо транспортних засобів та водіїв задіяних у перевезенні СГ продукції»

21.Довідку щодо товару «рапс» вагою 1 200 000 кг. Що згідно реєстру належить ТОВ «Альбус ЛТД»;

22.Довідку щодо товару «пшениця» вагою 1 447 440 кг. Що згідно реєстру належить ТОВ «Скайволкінг»;

23.Довідку щодо товару «ячмінь» вагою 1 000 000 кг. Що згідно реєстру належить ТОВ «Скайволкінг»;

Виконання ухвали покласти на старшого детектива відділу детективів ТУ БЕБ в Одеській області ОСОБА_6 .

Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1