Справа № 405/4845/23
провадження № 1-кс/405/2942/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.09.2023 м. Кропивницький

слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника-адвоката ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 липня 2023 року № 0000742 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю Кіровоградської області, Добровеличківського району, село Олексіївка, працюючому на посаді директора ТОВ «Агротек», зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 за погодженням з прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, строком на 60 (шістдесят) діб, в межах строку досудового розслідування. При визначені розміру застави просив врахувати обставини кримінального правопорушення та визначити розмір застави у розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який був визначений попередньою ухвалою про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , що складає 214 720, 00 гривень, з покладенням обов`язків.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив задовольнити посилаючись на обставини викладені у клопотанні.

Підозрюваний та захисник у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Слідчим управлінням ГУНП в Кіровоградській області, за процесуального керівництва Кіровоградської обласної прокуратури, проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000742 від 01.07.2023 за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуває на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Крім того, відповідно до статті 1 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади», територіальні органи центрального органу виконавчої влади утворюються як юридичні особи публічного права в межах граничної чисельності державних службовців та працівників центрального органу виконавчої влади і коштів, передбачених на його утримання, ліквідовуються, реорганізовуються за поданням міністра, який спрямовує та координує діяльність центрального органу виконавчої влади, Кабінетом Міністрів України.

В свою чергу, ОСОБА_8 , обіймаючи посаду начальника сектору реагування патрульної поліції ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, відповідно до примітки 1 до ст. 364, ч. 3 ст. 18 КК України, являється службовою особою, та відповідно до примітки 2 ст. 368 КК України, являється службовою особою, яка займає відповідальне становище.

ОСОБА_8 , займаючи посаду начальника сектору реагування патрульної поліції ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, мав можливість:

-сприяти, укривати та не перешкоджати протиправній діяльності окремих осіб на території обслуговування, у т.ч. пов`язаної із реагуванням на події та правопорушення пов`язаних з дотриманням учасниками дорожнього руху транспортної дисципліни та законності, прийняття відповідних рішень;

Також, у ході досудового розслідування встановлено, що до СУ ГУНП в Кіровоградській області надійшла заява начальника сектору реагування патрульної поліції ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропонує неправомірну вигоду в розмірі 20 000 гривень за вчинення дій з повернення автомобіля, що був об`єктом дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилась 09.06.2023 на автодорозі Р-10 Канів-Чигирин-Кременчук, за участі автомобілів «Ауді», модель «А6», д.н.з. НОМЕР_1 та автомобіля марки «Мерседес», д.н.з. НОМЕР_2 . Винуватцем вказаного ДТП був водій автомобіля «Ауді» А6 д.н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_5 на якого було складено протокол про адміністративне правопорушення ААД № 189575 за ст. 124 КУпАП та враховуючи перебування останнього в стані алкогольного сп`яніння, було складено протокол про адміністративне правопорушення ААД №189574 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

В подальшому, автомобіль марки «Ауді», модель «А6», д.н.з. НОМЕР_1 , яким керував ОСОБА_5 , було поміщено на територію ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, оскільки автомобіль перешкоджав руху транспортних засобів.

Після цього, 29.06.2023 точного часу досудовим розслідуванням на даний час не встановлено, до ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, звернувся ОСОБА_5 та під час зустрічі з начальником СРПП ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 , перебуваючи в приміщенні відділу поліції за адресою: Кіровоградська область, місто Світловодськ, вулиця Віталія Куцевича, будинок 8, усвідомлюючи, що останній являється службовою особою, яка наділена повноваженнями щодо повернення ОСОБА_5 автомобіля марки «Ауді», модель «А6», д.н.з. НОМЕР_1 , запропонував надати ОСОБА_8 неправомірну вигоду в сумі 20 000 гривень за вчинення останнім дій з повернення ОСОБА_5 вищевказаного автомобіля, який знаходиться на території ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області.

На відмову ОСОБА_8 від пропозиції ОСОБА_5 , останній повідомив, що це не перешкодить його намірам з надання неправомірної вигоди та зазначив, що прийде наступного разу. В ході розмови ОСОБА_8 зрозумів, що дії ОСОБА_5 є неправомірними та 30.06.2023 звернувся до працівників КУ ДВБ НПУ із відповідною заявою.

Так, 11.07.2023 близько 17 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , повторно, прийшов до ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, яке знаходиться за адресою: Кіровоградська область, Олександрійський район, місто Світловодськ, вулиця Віталія Куцевича, будинок 8, і зайшов до службового кабінету ОСОБА_8 та під час розмови передав ОСОБА_8 частину раніше обумовленої ОСОБА_5 неправомірної вигоди, а саме 200 доларів США (що в еквіваленті до курсу гривні, згідно з інформацією Національного банку України, станом на 11.07.2023 складає 36,5686 грн за один долар США, на суму 7 313,72 гривень) за вирішення питання щодо повернення автомобіля марки «Ауді», модель «А6», д.н.з. НОМЕР_1 .

Після надання грошових коштів, ОСОБА_5 був затриманий працівниками поліції на місці вчинення кримінального правопорушення, де проведено обшук, під час якого на столі ОСОБА_8 , під службовим журналом, було виявлено та вилучено дві купюри номіналом по 100 доларів США, які являються предметом неправомірної вигоди.

Отже, встановлена наявність достатніх доказів для підозри ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, уродженцю: Кіровоградської області, Добровеличківського району, село Олексіївка, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , маючому середню спеціальну освіту, розлученому, на утриманні малолітніх дітей не маючому, депутатом не являється, працюючому на посаді директора ТОВ «Агротек», раніше судимому, у вчиненні ним умисного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

12.07.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України (а.к. 45-49).

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 від 13.07.2023 справа №405/4845/23 (провадження №1-кс/405/2353/23) підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжний захід тримання під вартою, строком на 60 днів, з 17 год. 32 хв.11.07.2023 до 17 год. 32 хв. 08.09.2023, з можливістю внесення застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (станом на 31.08.2023 заставу не внесено) та у разі внесення якої на останнього покладаються наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (а.к. 52-56).

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06.09.2023 у вказаному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до 12.11.2023 року.

Щодо обґрунтованості підозри:

Під час розгляду клопотання слідчий суддя встановив, що органом досудового розслідування ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України. Його причетність до оголошеної підозри підтверджується:

-заявою ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_5 пропонує працівнику поліції неправомірну вигоду в сумі 20 000 гривень за вирішення питання щодо повернення автомобіля марки «Ауді», модель «А6», д.н.з. НОМЕР_1 (а.к.12);

-протоколами допиту в якості свідка ОСОБА_8 , відповідно до яких встановлені обставини підготовки та вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 (а.к. 21-22);

-протоколом обшуку від 11.07.2023 службового кабінету начальника СРПП ВП № 1 (м. Світловодськ) Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 , що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, місто Світловодськ, вулиця Віталія Куцевича, будинок 8, під час якого виявлено та вилучено предмет неправомірної вигоди: грошові купюри в кількості 2 штук, номіналом по 100 доларів США: № LB 51410741 A та № LF 67112418 J (а.к. 23-34);

-повідомленою підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 369 КК України (а.к. 45-49).

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 13.07.2023 року, згідно з якою відносно підозрюваного ОСОБА_5 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, визначено, що пред`явлена ОСОБА_5 підозра є обгрунтованою, з чим погодилася колегія суддів Кропивницького апеляційного суду, про що свідчить ухвала Кропивницького апеляційного суду від 26.07.2023 року.

За практикою ЄСПЛ розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р., означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Рівень обґрунтованості, доведеності підозри (обвинувачення) має корелюватися зі ступенем обмеження прав і свобод підозрюваного, що випливають (можуть бути пов`язані) із прийняття відповідного процесуального рішення (вчинення процесуальної дії): чим більшим є втручання в права, свободи і законні інтереси людини, тим більшою має бути «вага» і «якість» доказів, якими обґрунтовується її причетність до скоєння відповідного кримінального правопорушення. При цьому стандарти доказування (переконання) поступово зростають з перебігом ефективного розслідування та потребують більш глибокого обґрунтування, що повного мірою узгоджується із об`єктивним розширенням можливостей сторони обвинувачення в цьому напрямку.

Таким чином, наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_5 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.369 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, покарання за вчинення якого передбачено у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Згідно з ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

А тому, з урахуванням того, що підозра у даному кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 є обгрунтованою, слідчим суддею відхиляються доводи сторони захисту про необгрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри.

Підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом (ст. 2 КК України).

У відповідності до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права; законність; рівність перед законом і судом; повага до людської гідності; презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів.

Щодо ризиків передбачених ст. 177 КПК України:

метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Перевіряючи доводи прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав вважати, що з огляду на обставини кримінального провадження та тяжкість інкримінованого підозрюваному правопорушення, на даний час існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5

- відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України може ухилятись від кримінальної відповідальності, шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду шляхом залишення місця проживання, маючи при цьому всі можливості та засоби, в тому числі і залишити межі території України, оскільки покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, передбачене виключно у виді позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна або без такої.

Зазначені обставини самі по собі можуть бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі "Ілійков проти Болгарії", в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Так, у рішенні ЄСПЛ по справі "Бессієв проти Молдови" суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні слідчого обставини у сукупності дають достатні підстави вважати наявним та обґрунтованим ризик переховування з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

- відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України з урахуванням тяжкості покарання та вагомості доказів обґрунтованості підозри ОСОБА_5 , останній може незаконно впливати, як особисто так і через знайомих, на вже допитаних свідків, так і тих свідків, що підлягають встановленню та допиту, з метою зміни та дачі показів останніми на його користь.

Оцінюючи обґрунтованість даного ризику, слідчий суддя виходить із передбаченої кримінальним процесуальним законом процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК), оскільки жоден доказ не має наперед встановленої сили.

За таких обставин, оскільки допит свідків на стадії судового розгляду у цьому кримінальному провадженні ще не здійснено, то слідчий суддя погоджується з тим, що доведеним є ризик незаконного впливу підозрюваним ОСОБА_9 на свідків в даному кримінальному провадженні, з метою зміни чи відмови від раніше наданих ними показань.

- відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме укривати від слідства дійсні обставини підготовки до злочину, його скоєння та обставини необхідні для встановлення істини у провадженні, в т.ч. інформацію щодо своєї ролі та конкретних дій, а також про інші факти чи об`єкти, що мають значення;

- відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України може вчинити інше кримінальне правопорушення, в тому числі стосовно осіб, які дають покази підтверджуючі його вину, будучи особою, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і як результат схильною до вчинення інших кримінальних правопорушень.

Протиправні дії, підозрюваного викриті з причин, що не залежали від його волі, у зв`язку із чим останній може вчинити протиправні дії на продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

Отже, ризики передбачені ч.1 ст.177 КПК України, які мали місце та були враховані при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою продовжують існувати на даний час та не вичерпались і будуть продовжувати мати місце у випадку перебування ОСОБА_5 на волі.

Викладене у своїй сукупності, свідчить, що заявлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 4, 5 ч.1 ст. 177 КПК України не зменшилися, завершення досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою наразі неможливе у зв`язку з необхідністю проведення ряду слідчих дій, а саме: отримати ухвалу слідчого судді про тимчасовий доступ до речей і документів, що перебувають у володінні Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області; провести тимчасовий доступ до речей і документів на підставі ухвали слідчого судді, а саме: матеріалів адміністративної справи № 401/1997/23, провадження №3/401/595/23, володільцем якої є Світловодський міськрайонний суду Кіровоградської області; з метою перевірки і уточнення відомостей, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, необхідно провести слідчий експеримент із свідком ОСОБА_8 шляхом відтворення дій, обстановки, обставин події; здійснити процедуру зняття грифу «Секретності» та долучити до матеріалів кримінального провадження усі наявні протоколи за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій щодо підозрюваного, а також відповідні дозвільні документи ухвали Кропивницького апеляційного суду, відповідні клопотання слідчого щодо надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій відносно підозрюваного; допитати свідків, яким відомі обставини вчинення кримінальних правопорушення, які на даний час ще не допитані; на підставі зібраних даних прийняти рішення щодо остаточної кваліфікації дій підозрюваного; виконати інші необхідні слідчі дії в яких виникне необхідність; у повному обсязі зібрати характеризуючі дані на підозрюваного.

Зазначені слідчі та процесуальні дії необхідні для повного та всебічного з`ясування всіх обставин кримінального провадження.

Вказане свідчить, що більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК України, не зможуть забезпечити належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти встановленим ризикам, а тому не буде забезпечено виконання завдань кримінального судочинства.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Відповідно до п. 4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частиною ч.3 ст.199 КПК України визначено, що в клопотанні про продовження строку тримання під вартою мають бути вказані обставини, які свідчать, про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Отже, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 застосовано та підлягає продовженню з урахуванням особи підозрюваного, характеризуючих даних, які містяться в матеріалах клопотання та насамперед обставин і характеру вчиненого злочину.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієїстатті.

Згідно ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналізуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, що регулює застосування інституту застави, зокрема виключно повноваження слідчого судді у вирішенні цього питання при застосуванні даного запобіжного заходу як альтернативи триманню під вартою, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 його суспільну небезпеку, майновий та сімейний стан підозрюваного, наявність утриманців, стан здоров`я, інші дані про його особу, як того вимагають вимоги ч.4 ст.182 КПК України, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також те, що утримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, слідчий суддя приходить до висновку про визначення підозрюваному ОСОБА_5 як альтернативу, застави в розмірі, що становить 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням у разі внесення застави обов`язків, передбачених ст.194 КПК України.

Саме такий розмір застави та зазначені вище обов`язки у разі її внесення, на думку слідчого судді, не є непомірним з урахуванням всіх обставин справи, тяжкості злочинів, що інкримінуються підозрюваному, і забезпечить стимулюючий ефект цього запобіжного заходу, належну процесуальну поведінку підозрюваного під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання підозрюваним обов`язків (вказаний висновок відповідає правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеному у рішенні по справі «Мангурас проти Іспанії» від 08.01.2009).

Вищевказані обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні підозрюваного під вартою, а тому слідчий суддя вважає за необхідне продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 строком на 60 днів, що на думку слідчого судді має найменший вплив на реалізацію прав і свобод людини, не становлять порушення прав людини, а отже таке втручання є розумним і співмірним для цілей цього кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.176-197, 369-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід тримання під вартою, строком на 60 днів, тобто з 16 год. 25 хв. 06.09.2023 року до 16 год. 25 хв. 04.11.2023 року.

Визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 214 720 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі №0000742 від 01.07.2023 року.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 - з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 в строк до 04.11.2023 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора у кримінальному провадженні, слідчого судді та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Управління Державної міграційної служби у Кіровоградській області паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 16 год. 25 хв. 04.11.2023.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10