У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

встановив:

Зі змісту клопотання з`ясовано, що 21.06.2023 близько 10 год. 15 хв. невідома особа умисно, таємно, перебуваючи за адресою: м. Ужгород, вул. Заньковецької, 19 (магазин " ІНФОРМАЦІЯ_1 ") шляхом вільного доступу здійснила крадіжку мобільного телефону темно-синього кольору марки «Redmi Note 7», в силіконовому чохлі прозорого кольору з блискітками, ІMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який належить гр. ОСОБА_4 , 1986 р.н. В ході проведення першочергових оперативно-розшукових заходів та аналізу камер відео нагляду, розташованих в магазині «Зіна» за адресою: АДРЕСА_1 встановлено, що до даної крадіжки причетна гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка АДРЕСА_2 . У подальшому, 21.06.2023 гр. ОСОБА_5 добровільно видала зазначений мобільний телефон темно-синього кольору марки «Redmi Note 7», в силіконовому чохлі прозорого кольору з блискітками, ІMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який вилучено та упаковано до спец. пакету «Національна поліція України PSP1294849».

В клопотанні вказано, що враховуючи, що вищевказаний мобільний телефон може зберігати на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, або містити інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та може бути предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у зв`язку з чим 22 червня 2023 року, слідчим СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 даний мобільний телефон відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовим доказом, про що винесено відповідну постанову.

З метою забезпечення збереження речового доказу та можливості проведення органом досудового розслідування слідчих дій у кримінальному провадженні прокурор просить накласти арешт на вищевказані.

Прокурор подав до суду клопотання про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить таке задовольнити, а також надав заяву, в якій повідомив, що власник мобільного телефону проінформований про час та місце розгляду клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати серед іншого 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

З витягу з ЄРДР видно, що Ужгородським РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження 0001259 від 22.06.2023, внесеного до ЄРДР за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Відомості внесені до ЄРДР за заявою ОСОБА_4 , яка повідомила про викрадення її телефону невідомою особою, яка перебувала в магазині.

Із заяви від 21.06.2023 вбачається, що ОСОБА_5 добровільно видала працівникам поліції мобільний телефон, який вказала, що викрала з прилавку магазину.

22.06.2023 за постановою слідчого вказані грошові кошти визнано речовими доказами.

Прокурором на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України доведено слідчому судді необхідність арешту вищевказаного майна з метою збереження такого як речового доказу.

Відтак слідчий суддя приходить до висновку про задоволення даного клопотання.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Накласти арешт на мобільний телефон темно-синього кольору марки «Redmi Note 7» в силіконовому чохлі прозорого кольору з блискітками ІMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який належить гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вилучений 21.06.2023 від гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1