Справа № 296/3582/23
УХВАЛА

Іменем України

20 квітня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника підозрюваної - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у судовому засіданні в місті Житомирі клопотання заступника начальника відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000112 від 12.03.2021 про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Ємільчине, Житомирської області, громадянки України, не заміжньої, маючої на утриманн неповнолітню дитину, зареєстроваої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої головним бухгалтером ТОВ "ПІДЛУБИ АГРО +", раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 та ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді надійшло клопотання заступника начальника відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000112 від 12.03.2021 про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 та ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що слідчими СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000112 від 12.03.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 та ч. 5 ст. 191, ч.1 ст. 366 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 , маючи контроль підприємствами, які здійснюють господарську діяльність пов`язану із розведенням великої рогатої худоби абердин-ангуської породи, спільно із директором ТОВ «СГП «ДНІПРО» ОСОБА_9 , представником за довіреністю ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» ОСОБА_10 та бухгалтером ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» ОСОБА_5 , знаючи про можливість отримання часткового відшкодування вартості закуплених для подальшого відтворення племінних тварин за бюджетною програмою «Фінансова підтримка сільгосптоваровиробників» (на підставі Порядку використання коштів, передбачених у державному бюджеті для державної підтримки розвитку тваринництва та переробки сільськогосподарської продукції), вступили у злочинну змову між собою з метою заволодіння бюджетними коштами.

Реалізуючи злочинний умисел, діючи у складі організованої групи, вказані особи склали та видали завідомо неправдиві документи щодо купівлі-продажу великої рогатої худоби абердин-ангуської породи (корів та телиць)між зазначеними вище підприємствами, а саме:

- договір поставки №92/0821-ДПб від 04.08.2021, відповідно до якого ТОВ «СГП «ДНІПРО» зобов`язується поставити племінну ВРХ кількості 167 голів та передати її у власність покупця ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+»;

- договір поставки № 116/0821-ПбД від 16.08.2021, відповідно до якого

ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» зобов`язується поставити племінну ВРХ кількості 250 голів та передати її у власність покупця ТОВ «СГП «ДНІПРО».

З метою надання указаним договорам вигляду реальних правочинів службові особи підприємств склали підроблені документи щодо поставки та перевезення ВРХ (видаткові накладні, акти прийому-передачі ВРХ, товарно-транспортні накладні), при цьому фактично перевезення ВРХ не здійснювалось.

У подальшому, з банківського рахунку ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» на банківський рахунок ТОВ «СГП «ДНІПРО» перераховано грошові кошти в загальній сумі 12 929 328, 30 грн. В свою чергу, з банківського рахунку ТОВ «СГП «ДНІПРО» на рахунок ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» перераховано грошові кошти на суму 19 126 000, 70 грн.

У подальшому від ТОВ «СГП «ДНІПРО» та ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» до Міністерства аграрної політики подано заявки на отримання вказаними товариствами часткового відшкодування вартості племінних тварин, за результатами розгляду яких Мінагрополітики здійснено перерахування грошових коштів з рахунку Державної казначейської служби України на рахунок ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» грошових коштів у сумі 6 009 482, 00 грн., а також на рахунок ТОВ «СГП «ДНІПРО» грошових коштів у сумі 8 998 673, 00 грн.

Таким чином, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_5 , діючи умисно, у складі організованої групи, відповідно до попередньо розподілених ролей, зловживаючи службовим становищем, з корисливих мотивів, шляхом складання, видачі завідомо неправдивих офіційних документів, заволоділи грошовими коштами, які належать державному бюджету, на загальну суму 15 008 155, 00 грн., що відповідно до примітки до ст. 185 КК України є особливо великим розміром, якими в подальшому розпорядилися на власний розсуд.

З урахуванням вказаних вище обставин, 12.04.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці смт. Ємільчине, Житомирської області, громадянці України, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій, повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри від 20.01.2023, а саме про те, що вона підозрюється у пособництві у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах, організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України; складанні службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 366 КК України.

В ході проведення досудового розслідування здобуто докази, які обґрунтовано вказують на причетність підозрюваної ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 191; ч. 3 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України, зокрема: матеріали за договорами поставки № 92/0821-ДПб від 04.08.2021 та № 116/0821-ПбД від 16.08.2021; висновок судової економічної експертизи; протоколами огляду ВРХ від 06.12.2022 та 07.12.2022; платіжні доручення Мінагрополітики України № 280 від 25.11.2021 та №361 від 25.11.2021; показання свідків та інші матеріали кримінального провадження.

Враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні

ОСОБА_5 злочинів, передбачених ч. 3 та ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України та наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, орган досудового розслідування ставить питання про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Під час судового розгляду слідчий та прокурор клопотання підтримали з мотивів та підстав, що викладені в ньому

Підозрювана та захисник підозрюваної - адвокат ОСОБА_6 проти задоволення клопотання не заперечували.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Стаття 177 КПК України встановлює мету і підстави застосування запобіжних заходів

Так ч.1 ст.177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.177 КПК України).

Частиною 1 статті 194 КПК України встановлено під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч.4 ст.194 КПК України).

Під час судового розгляду встановлено, що органом досудового розслідування 12.03.2021 в ЄРДР внесено відомості № 0000112 за ч. 3 та ч. 5 ст.191, ч.1 ст. 366 КК України.

В ході досудового слідства встановлено причетність до вказаного злочину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та 20.01.2023 їй повідомлено про підозру за ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Враховуючи стадію судового розгляду, суд, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду даного клопотання, з урахуванням усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) вважає, що підозра ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого ч.3 та ч.5 ст.191, ч.1 ст. 366 КК України є обґрунтованою в розумінні ч. 1 ст. 194 КПК України, це підтверджується в своїй совокупності: матеріалами за договорами поставки № 92/0821-ДПб від 04.08.2021 та № 116/0821-ПбД від 16.08.2021; висновком судової економічної експертизи; протоколами огляду ВРХ від 06.12.2022 та 07.12.2022; платіжними дорученнями Мінагрополітики України № 280 від 25.11.2021 та №361 від 25.11.2021; показаннями свідків.

Щодо ризиків

Існування ризику щодо можливості переховуватися від суду, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оцінюється судом в світлі обставин вчинення цього кримінального правопорушення та особлива тяжкість покарання, оскільки у разі визнання ОСОБА_5 винуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, в яких вона підозрюється, їй загрожує покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльність на строк до 3 років та з конфіскацією майна.

Проте цей ризик наразі невільовано, оскільки відносно підозрюваної вже обирався запобіжний захід, так 30.01.2023 Корольовським районним судом м. Житомира підозрюваній ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді особисто зобов`язання, на строк до 20.03.2023, із одночасним покладенням на підозрювану наступних, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України обов`язків:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в межах якого зареєстрована, проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними, свідками у кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В судовому засіданні було встановлено, що підозрювана не порушила жодного з обов`язків покладених на неї слідчим суддею 30.01.2023, а навпаки їх сумлінно виконувала, прибувала за кожною вимогою до слідчого, не виїздила без дозволу з місця де вона зареєстрована, здала закордонний паспорт та не спілкувалася з підозрюваними чи свідками в даному кримінальному провадженні..

Крім того підозрювана має міцні соціальні зв`язки: зокрема, має місце реєстрації, постійне місце роботи ТОВ "ПІДЛУБИ АГРО + де"працює головним бухгалтером, раніше не судима, вона є одинокою матір`ю малолітньої дитини, що підтверджено свідоцтвом про народження ОСОБА_11 ІНФОРМАЦІЯ_3 та витягом з ДРАЦС, де вказано, що відомості про батька дитини.внесено відповідно до ст.135 СК України, також на її утриманні перебуває матір похиого віку- ОСОБА_12 1947 року народження, яка має захворювання -багатовузловий зоб ІІІ ступеня. працюючої головним бухгалтером ТОВ "ПІДЛУБИ АГРО +", раніше не судимої.

Ризик знищення, переховування та спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України). Вказаний ризик наразі недоведений слідчим та прокурором, оскільки речові докази вилучені під час обшуків, підозра пред`явлена, відомостей, що підозрювана продовжує вчиняти злочини перебуваючи на посаді не надано.

Ризик незаконного впливу підозрюваного на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) також не доведений. Прокурор посилався на той факт, що захисник підозрюваної спілкується зі свідками та дає їм настанови, як себе поводити.

Такв ході проведення негласних слідчих (розшукових) дій, встановлено, що в період 10-16.03.2023 до ОСОБА_13 на її телефон із номером НОМЕР_1 неодноразово телефонував захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 , який, в ході телефонних розмов здійснив консультування ОСОБА_13 , шляхом надання їй порад, вказівок, тощо, щодо її подальшої участі у проведенні допиту в якості свідка, при цьому пояснивши, що не може надавати їй правову допомогу у даному кримінальному провадженні, зокрема під час проведення із нею слідчих дій, оскільки вже є захисником ОСОБА_5 .

Окрім цього, в період березня 2023 до органу досудового розслідування для проведення допиту в якості свідка в рамках вказаного кримінального провадження було викликано завідуючого фермою ТОВ «ПІДЛУБИ АГРО+» ОСОБА_14 .

Далі, в ході проведення негласних слідчих (розшукових) дій, встановлено, що в період 10-17.03.2023 до ОСОБА_14 на його телефон із № НОМЕР_2 неодноразово телефонував захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 , який, в ході телефонних розмов здійснив консультування ОСОБА_14 , шляхом надання йому відповідних вказівок щодо участі у слідчих діях. Так, 17.03.2023, незважаючи на прибуття ОСОБА_14 до м. Житомира, в день його виклику до органу досудового розслідування, захисник підозрюваної ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 , у телефонному режимі заборонив ОСОБА_14 приймати участь у проведенні допиту в якості свідка.

Проте, на думку слідчого судді це не свідчить, що адвокат ОСОБА_6 діяв за вказівкою чи дорученням підозрюваної та що підозрювана ОСОБА_5 порушила обов`язки покладені на нею слідчим суддею, вказане ніяк не стосується процесуальної поведінки ОСОБА_5 , відсутні і докази того, що саме вона намовила захисника на таке спілкування.

Також слідчий суддя вважає, що не доведеним залишився і ризик передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ні прокурор ні слідчий не вказали, яким саме чином підозрювана може перешкоджати слідству. ІІ належна процесуальна поведінка з 30.01.2023 по день розгляду клопотання не дає підстав для такого ризику

Отже, під час розгляду клопотання встановлено лише наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною ОСОБА_5 кримінальних правопорушеннь передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

Так ч.2,3 ст.194 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті. Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Враховуючи викладене, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваною ОСОБА_5 кримінальних правопорушеннь передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України та відсутність ризиків передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідчий суддя вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання про обрання підозрюваній ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Разом з цим на підставі ч.2 ст.194 КПК України слідчий суддя ввадає за небхідне покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язок - прибувати до слідчого у провадженні якого буде перебувати кримінальне провадження № 0000112 від 12.03.2021, прокурора або до суду за першою вимогою.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 176-178, 181, 184, 193-194, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання заступника начальника відділу слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області майора поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000112 від 12.03.2021 про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 та ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України - відмовити.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язок - прибувати до слідчого у провадженні якого буде перебувати кримінальне провадження № 0000112 від 12.03.2021, прокурора або до суду за першою вимогою;

Встановити строк дії покладеного на підозрювану ОСОБА_5 обов`язку до 20 травня 2023 року.

Контроль за виконанням покладеного на ОСОБА_5 обов`язку покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладеного на неї обов`язку можливе застосування запобіжного заходу та накладення грошового стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту її оголошення, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали оголошено 21.04.2023 о 12 годині 50 хвилин

Слідчий суддя ОСОБА_1