Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001893 від 09.09.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, з середньою освітою, працюючого транспортувальником на Хлібзаводі №10, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001893 від 09.09.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначив, що у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0001893 від 09.09.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09.09.2023 приблизно о 13 год. 50 хв., ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , знаходилися у кімнаті за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 . В цей час, між ОСОБА_4 , та ОСОБА_7 , виникла словесна сварка на ґрунті ревнощів в ході якої останні почали висловлюватися на адресу один одного грубою нецензурною лайкою, яка в подальшому поступово переросла в штовханину.

Під час вказаного конфлікту у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, спрямований на спричинення ОСОБА_7 , тілесних ушкоджень. Реалізуючи свій злочинний умисел, що раптово виник та був спрямований на заподіяння ОСОБА_7 , тілесних ушкоджень, ОСОБА_4 , пішов на кухню та зі стола взяв кухонний ніж, та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, тобто діючи с прямим умислом, знаходячись у кімнаті вказаної квартири та тримаючи ніж в правій руці, наніс ОСОБА_7 , вказаним ножом один удар в область черевної порожнини живота по центру. Після чого ОСОБА_4 , самостійно припинив свої злочинні дії.

В результаті злочинних дій ОСОБА_4 , потерпілій ОСОБА_7 , були спричинені наступні тілесні ушкодження:

- ножове поранення черевної порожнини з пораненням печінки та шлунка, внутрішня черевна кровотеча.

10.09.2023 слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 повідомлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Підстави підозрювати саме ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України підтверджується зібраними матеріалами досудового слідства, а саме:

- довідкою із КНП « КМКЛ № 9 від 09.09.2023 із діагнозом потерпілого;

- протокол огляду місця подій від 09.09.2023 за адресою: АДРЕСА_2 де було встановлено місце скоєння злочину, та вилучено речові докази із слідами вчинення кримінального правопорушення;

- протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , від 10.09.2023, яка пояснила, що 09.09.2023 між нею та чоловіком виник конфлікт. Під час вказаного конфлікту чоловік схопив ніж та наніс її один удар в область живота;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , який пояснив, що між батьком та мамою неодноразово виникають сварки та лайки, також батько вживає часто алкогольні напої;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , яка повідомила, що кожного тижня чує сварки між ОСОБА_7 , та ОСОБА_4 , також пояснює що ОСОБА_4 , часто вживає алкогольні напої;

- протокол допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 10.06.2023, який пояснив, що 09.09.2023 взяв в праву руку кухонний ніж та наніс один удар в область живота своїй дружині ОСОБА_7 ;

- протокол затримання ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, в порядку ст. 208 КПК України від 09.09.2023 року, під час особистого обшуку якого було вилучено, речові докази;

На думку органу досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не призведуть до нормальної процесуальної поведінки та можуть перешкодити розслідуванню кримінального провадження.

Позиції сторін у судовому засіданні.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання за вищевказаними підставами та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисник у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання та обрати будь-який більш м`який запобіжний захід.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов до наступного висновку.

Встановлені слідчим суддею обставини та правова кваліфікація.

У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0001893 від 09.09.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, процесуальне керівництво в якому здійснюється Подільською окружною прокуратурою м. Києва.

10.09.2023 слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 повідомлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що він підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, а саме у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені підозрюваному у встановлений законом термін.

Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строки.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст.184 КПК України, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2)виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді на даному етапі кримінального провадження доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного в клопотанні кримінального правопорушення слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є його причетність до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру від 10.09.2023, вчинив зазначене кримінальне правопорушення та на даному етапі досудового розслідування є достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про обґрунтованість пред`явленої підозри, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_4 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акту, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

Щодо наявності ризиків та їх обґрунтованість.

Ризик переховування від слідства та суду актуальний оскільки підозрюваний ОСОБА_4 , усвідомлюючи невідворотність реального покарання за вчинений злочин, намагатиметься уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду. Максимальна санкція статті, що інкримінуються підозрюваному передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`яти до восьми років.

Аналізуючи вказаний ризик слідчий суддя враховує, що підозрюваний офіційно не працевлаштований, одружений, дітей на утриманні не має, інвалідом не являється, зловживає спиртними напоями та веде аморальний спосіб життя, тобто взагалі не має міцних соціальних зв`язків за місцем проживання, які б запобігли ризику переховування.

На той факт, що підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого та свідків вказує те, що злочин вчинено із застосуванням насильства, яке пов`язане із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень потерпілому.

Актуальність даного ризику підвищується тим фактом, що підозрюваний є чоловіком потерпілої, у них виникаю неодноразові конфлікти. Крім того, свідком по вказаному провадженню виступає син підозрюваного, який в своєму допиті зазначає що, між батьком та мамою часто виникають словесні конфлікти.

Таким чином, підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, буде мешкати за місцем реєстрації, разом із потерпілою, та головним свідком, тому існують реальні підстави вважати, що ОСОБА_4 , з метою уникнення кримінальної відповідальності може незаконно впливати на потерпілу та свідка шляхом погроз, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань чи безпідставної відмови від дачі показань.

Ризик впливу на потерпілу та свідків по вказаному провадженню, які безпосередньо стали очевидцями вказаного злочину має досить суттєве значення, оскільки саме на показах вказаних свідків ґрунтується підозра.

Щодо актуальності ризику вчинення інших кримінальних правопорушень слідчий суддя враховує, що на даний час ще продовжуються слідчі (розшукові) та процесуальні дії, спрямовані на документування протиправної поведінки підозрюваного відносно потерпілого.

ОСОБА_4 , вчинив злочин пов`язаний із застосуванням насильства, тобто характер інкримінованих дій свідчить про низький рівень правосвідомості підозрюваного, який користуючись фізичною перевагою, наніс один удар ножом потерпілій в область живота, чим заподіяв тяжкі тілесні ушкодження останній.

Вказане свідчить про низький рівень правової свідомості та соціальної відповідальності підозрюваного, а характер вчинених злочинних дій свідчить про зневажливе ставлення до норм моралі та громадського порядку, до норм закону, а також до цінності людського життя та здоров`я, їх недоторканості.

Таким чином, в судовому засіданні підтверджується наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Метою застосування на стадії досудового розслідування запобіжного заходу відповідно до положень ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, про які зазначав прокурор у клопотанні.

Підозрюваний відповідно до ст.183 ч.2 п.4 КПК України відноситься до осіб, до яких можливо бути застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини вчинення злочину та його наслідки і суспільну небезпеку, особу підозрюваного, а також те, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати про наявність ризиків, зазначених у клопотанні, для запобігання яких слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Крім того, слідчий суддя вважає, що обставина, яка виправдовує тримання особи під вартою, належить введений в країні з 24.02.2022 воєнний стан в зв`язку із військовою агресією проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

У зв`язку з наведеним, клопотання прокурора в частині обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді взяття під варту є обґрунтованим, прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 ЦПК України, та наявність яких встановлена в судовому засіданні.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання сторони обвинувачення про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Щодо розміру застави.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначає розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

У зв`язку з тим, що злочин, у якому підозрюється ОСОБА_4 , поєднаний із заподіянням тяжких тілесних ушкоджень потерпілій, слідчий суддя не визначає заставу як альтернативу триманню під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177, 178, 182, 183 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001893 від 09.09.2023 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб з моменту фактичного затримання, а саме з 23 год. 00 хв. 00 хв. 09 вересня 2023 року.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя не визначає заставу як альтернативу триманню під вартою.

Строк дії ухвали - до 09 листопада 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1