Справа №766/1742/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2023 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000195 від 15.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

17.07.2023 року прокурор Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, у якому просить накласти арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 14.07.2023 року в період часу з 20:03 год. до 20:11 год. на відкритій території, поблизу блок-посту в АДРЕСА_1 , а саме зіп пакету з порошкоподібною речовиною білого кольору.

Клопотання мотивоване тим, що 14.07.2023 року до ЧЧ відділення поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що під час перевірки документів військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_4 , він, відповідаючи на запитання про наявність у нього заборонених в обігу речовини, сказав, що замовив для власного споживання наркотичну речовину «солі». У подальшому, цього ж дня, у ході проведення огляду місця події, в період часу з 20:03 год до 20:11 год. на відкритій території, поблизу блок-посту в АДРЕСА_1 ОСОБА_4 добровільно видав зіп пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, який було вилучено та поміщено до сейф-пакету ICR 0031781. Постановою дізнавача від 15.07.2023 вказане вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Крім того, прокурором подано клопотання, в якому просить поновити пропущений з поважних причин строк звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, оскільки огляд місця події проводився 14.07.2023 р. у вечірній час доби, орган досудового розслідування має віддаленість від міста, а канцелярія суду працює за скороченим часом.

Прокурором подано заяву про проведення розгляду клопотання за відсутності.

Фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів, відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України, не проводилось.

Дослідивши клопотання та додані матеріали, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що 15.07.2023 року сектором дізнання відділення поліції №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області розпочато кримінальне провадження за №0000195 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

14.07.2023 року до ЧЧ відділення поліції № 1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що під час перевірки документів військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_4 , він, відповідаючи на запитання про наявність у нього заборонених в обігу речовини, сказав, що замовив для власного споживання наркотичну речовину «солі». У подальшому, цього ж дня, у ході проведення огляду місця події, в період часу з 20:03 год. до 20:11 год на відкритій території, поблизу блок-посту в АДРЕСА_1 ОСОБА_4 добровільно видав зіп пакет з порошкоподібною речовиною білого кольору, який було вилучено та поміщено до сейф-пакету ICR 0031781.

Постановою дізнавача СД Відділення поліції №1 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області від 15.07.2023 року кристалічну речовину визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відтак, вилучені 14.07.2023 року під час огляду місця події речі є тимчасово вилученим майном, на яке потрібно накласти арешт.

Як визначено у ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Як визначено у ч. 5 ст.171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачено, що у клопотанні про арешт майна повинно бути зазначено підстави і мету, відповідно до положень ст. 170 цього кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 170 КПК України підставою для постановлення ухвали про арешт майна є наявність підстав чи розумних підозр вважати, що майно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правого характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч.11 ст.170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

У відповідності до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Враховуючи, що матеріали клопотання свідчать, що слідчим було пропущений строк з поважних причин, є підстави для поновлення слідчому строку подання даного клопотання.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Крім того, ч. 5 ст. 132 КПК України вказує, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурором доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, а тому клопотання про накладення арешту на вказане майно підлягає задоволенню.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у такий спосіб, як накладення арешту на майно, слідчий суддя вважає доцільним, оскільки в даному випадку такий спосіб забезпечує запобіганню можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав до арешту зазначеного майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. 170 - 173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити прокурору Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 строк на подання клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні №0000195 від 15.07.2023 року.

Клопотання прокурора Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні №0000195 від 15.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене у ОСОБА_4 під час проведення огляду місця події 14.07.2023 року в період часу з 20:03 год. по 20:11 год., а саме: зіп пакету з порошкоподібною речовиною білого кольору.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню слідчим, на якого покладається обов`язок визначення місця зберігання майна, щодо якого застосовано арешт.

Ухвала підлягає виконанню з урахуванням вимог постанови КМУ № 1104 від 19 грудня 2012 року про «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони мають право звернутись до суду з клопотанням про скасування арешту майна в порядку, встановленому ст.174 КПК України

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити, прокурору та особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду, а особами, які не були присутні під час її проголошення з дня отримання копії судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_5