УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі : головуючого слідчого судді - ОСОБА_1

за участі секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділення ВП № 2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження, відомості про злочин якого внесені до ЄРДР за №0002085 від 19.07.2023 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч. 4 КК України,-

за участю: прокурора - ОСОБА_6

підозрюваного - ОСОБА_5

захисника - ОСОБА_7

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділення ВП № 2 Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , погоджено з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження, відомості про злочин якого внесені до ЄРДР за №0002085 від 19.07.2023 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 186 ч. 4 КК України.

На обґрунтування клопотання зазначено наступне.

Досудовим розслідуванням встановлено, що У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указами Президента України №64/2022 від 24.02.2022, №133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, №573/2022 від 12.08.2022, №757/2022 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, №254/2023 від 01.05.2023 затвердженими відповідно законами України №2402-ІХ від 24.02.2022, №2119-ІХ від 15.03.2022, №2212-ІХ від 21.04.2022, №2263-ІХ від 22.05.2022, №2500-IX від 15.08.2022, № 2738-IX від 16.11.2022, № 2915-IX від 07.02.2023 №3057-ІХ від 02.05.2023 в Україні діє правовий режим воєнного стану з 24.02.2022 по теперішній час.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 приблизно о 00:20 годині 19.07.2023, перебуваючи за адресою: м. Київ, пров. Металістів, 19 побачив наглядно знайомого ОСОБА_8 , який в цей час разом із ОСОБА_9 прогулювався вулицею та тримав у руці належний йому мобільний телефон марки «Motorola». В цей момент, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану.

Реалізовуючи свій злочинний умисел направлений на відкрите викрадення чужого майна в умовах воєнного стану ОСОБА_5 наблизився до потерпілого ОСОБА_8 , з яким вступив в словесну конфлікт, тим самим відволікши увагу потерпілого, після чого, ОСОБА_5 своєю правою рукою, шляхом ривка, відкрито викрав з руки потерпілого мобільний телефон марки «Motorola» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 вартістю 3500 гривень, в силіконовому чохлі вартістю 150 гривень, в середині якого перебувала сім карта оператора мобільного зв`язку України ПрАТ «Київстар» НОМЕР_2 , яка для потерпілого матеріальної цінності не становить, на рахунку якої грошових коштів не було та картою пам`яті на 32 Gb вартістю 250 гривень.

Після чого, діючи умисно, передбачаючи можливість настання наслідків у вигляді спричинення майнових збитків та бажаючи настання таких наслідків, ОСОБА_5 , діючи з корисливих мотивів, з метою особистого незаконного збагачення, утримуючи при собі, відкрито викрадене чуже майно, з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись викраденим на свій власний розсуд, чим спричинив потерпілому ОСОБА_8 майнову шкоду на загальну суму 3900 гривень.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що підозрюваним по даному кримінальному провадженні є:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Сєвєродонецьк Луганської області, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, а саме у відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому в умовах воєнного стану.

В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачає позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

19.07.2023 р. о 21:10 год. в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 затримано за підозрою у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. ст. 186 КК України (фактичний час затримання 19:15 година 19.07.2023.)

20.07.2023 р. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Як зазначив слідчий, підставами підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення є зібрані в кримінальному провадженні докази, зокрема:

?Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 19.07.2023 у ОСОБА_8 ;

?Протоколом проведення огляду місця події від 19.07.2023 за участю потерпілого ОСОБА_8 ;

?Показання потерпілого ОСОБА_8 ;

?Протоколом пред`явлення для особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_8 , відповідно до якого потерпілий впізнав особу зображено на фото під № 4, а саме ОСОБА_5 , як особу яка відкрито викрала його майно, 19.07.2023;

?Показання свідка ОСОБА_9 ;

?Протоколом пред`явлення для впізнання за фотознімками свідку ОСОБА_9 , відповідно до якого свідок впізнав особу зображено на фото під № 1, а саме ОСОБА_5 , як особу, яка вчинила кримінальне правопорушення відносно потерпілого ОСОБА_8 ;

?Показання свідка ОСОБА_10 ;

?Протоколом пред`явлення для особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_8 , відповідно до якого потерпілий впізнав особу зображено на фото під № 2, а саме ОСОБА_10 , як особу яка 19.07.2023 перебувала разом із ОСОБА_5 , але участі у відкритому викраденні майно не приймала;

?Протоколом огляду від 19.07.2023, відповідно до якого у ОСОБА_10 вилучено мобільний телефон марки «Motorola»;

?Протоколом огляду речей за участю потерпілого ОСОБА_8 , відповідно до якого оглянуто вилучений мобільний телефон марки «Motorola»;

?Показання свідка ОСОБА_11 ;

?Показання свідка ОСОБА_12 ;

?Рапортом заступника начальника СКП ВП № 2 Солом`янського УП ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_13 ;

?Протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 19.07.2023 відповідно до якого у затримано ОСОБА_5 ;

?Іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Таким чином, у органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив тяжке кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років..

Враховуючи вищевикладене прокурор, в судовому засіданні переконував, що відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрюваний може вчинити спроби:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин;

- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Прокурор вказує, що зазначені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, обґрунтовуються наступним:

На той факт, що підозрюваний зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду вказує те, що, повідомлена підозра повністю підтверджується матеріалами кримінального провадження, а санкція статті кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, тобто усвідомлюючи невідворотність покарання, яке пов`язане із позбавленням волі за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний може переховуватися значний термін від правоохоронних органів та суду.

Також встановлено, що підозрюваний ОСОБА_5 не має постійного проживання на території України, за місцем реєстрації підозрюваного на даний час окупована територія військами Російської Федерації та не має постійного джерела доходу та міцних соціальних зв`язків не має, неодружений та дітей на утриманні не має, що може унеможливити прибуття останнього до органу досудового розслідування та в подальшому до суду.

На той факт, що підозрюваний може впливати на потерпілого та свідків, з метою зміни останніми показів в частині фактичних обставин, вказує те, що ОСОБА_5 вчинив умисне тяжке кримінальне правопорушення проти власності, потерпілий та свідок впізнав останнього, як особу, яка відносно нього вчинила кримінальне правопорушення, що свідчить про те, що підозрюваний ОСОБА_5 може погрожувати потерпілому та свідку з метою зміни їх свідчень в частині фактичних обставин. Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 отримавши копії клопотання про обрання міри запобіжного заходу, достовірно володіє повними анкетними даними потерпілого та свідків та інформацією про місця проживання останніх.

На той факт, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення вказує те, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований та постійно не працює, не навчається, немає постійного джерела доходу, міцних соціальних зв`язків та може вчиняти інші злочини проти власності.

Прокурор вважає, що застосування до підозрюваного біль м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, нададуть змогу переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на розслідування кримінального провадження та можуть призвести до продовження підозрюваним злочинної діяльності.

Так, вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Орган досудового слідства вважає наявність цих ризиків обґрунтованими, через те, що матеріали кримінального провадження містять достатні дані, які вказують на те, що саме підозрюваний ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України за вчинення якого санкцією статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Крім того, враховуючи суспільну небезпеку вчиненого злочину та з метою забезпечення громадського спокою (рішення Європейського суду з прав людини від 26.06.1991 Лєтельє проти Франції) й запобігання вчиненню подібних злочинів підозрюваним є необхідність обрання запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою.

Тому, прокурор прохав застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Сєвєродонецьк Луганської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів, із застосування альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Разом з тим, у разі задоволення клопотання сторони обвинувачення про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, прокурор просив визначити розмір застави в сумі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки на думку сторони обвинувачення саме така сума застави зможе забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків. З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження вважаю за доцільне, в разі внесення підозрюваною розміру застави, покладанні на підозрюваного ОСОБА_5 наступних, передбачених п.п. 1, 2, 3,8 ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язків, а саме:

1) з`являтися за кожною вимогою до слідчого відділу Соломянського УП ГУ НП У м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Грушецька, 3 за викликом до слідчого, в провадженні якого знаходиться дане кримінальне провадження і процесуального керівника, який здійснює процесуальне керівництво, слідчого судді, суду;

2) не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4) здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та прохав його задовольнити.

Підозрюваний щодо заявленого клопотання заперечував, у вчиненому щиро розкаювавсь, просив обрати відносно нього більш м`який запобіжний захід.

Захисник ОСОБА_7 щодо заявленого клопотання заперечував, просив обрати більш м`який запобіжний захід, такий як домашній арешт або особисте зобов`язання. Вказував, що ОСОБА_5 мав свій привід на вчинення ним певних дій, шкоди від вчинених протиправних дій ОСОБА_5 не завдано, за зазначеною адресою у м. Києві проживає понад 3 роки, має на утриманні неповнолітнього сина, раніше не судимий. Стверджував, що підозрюваний ОСОБА_5 має належну процесуальну поведінку.

Заслухавши сторін провадження, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ч. 5 ст. 9 КПК Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України N 475/97-ВР від 17.07.1997 Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006 передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно з положенням ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканність можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_5 .

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушення.

Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Разом із цим вирішуючи питання про наявність відносно підозрюваного ризиків з числа передбачених ст. 177 КПК України, суд приходить до висновку про доведеність ризиків щодо переховування від органів досудового розслідування або суду, в разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.

Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.

Таким чином, суд приходить до висновку, що прокурором доведено, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та у відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 183 КПК України може бути застосованим до ОСОБА_5 .

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення в виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст. 194 КПК України будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому ч. 4 ст. 183 КПК України.

Слідчий суддя враховує наведене, а також приймає до уваги те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, вчиненого проти власності. Суд приймає до уваги, що у підозрюваного відсутні стійкі соціальні зв`язки, останній не підтримує зв`язок із рідними, немає постійного місця проживання у м. Києві. Документів на підтвердження місця проживання суду не надано.

Таким чином зважаючи на визначені п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України межі розміру застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину та необхідність у тому, щоб розмір застави достатньою мірою гарантував виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не був завідомо непомірним для такої особи, суд вважає за необхідне визначити розмір застави на рівні 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-179, 183, 184, 196, 309, 376 ч. 2 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 16 вересня 2023 року 19.15. з визначенням йому альтернативного запобіжного заходу у виді застави в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53 680 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: банк отримувача коштів ДКСУ, м. Київ; код банку отримувача (МФО) 820172; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059; рахунок отримувача: UA1012089 та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали. У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

?прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожним їхнім викликом та вимогою, залежно від стадії кримінального провадження; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, визначити 60 діб з моменту внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Солом`янського районного суду м. Києва коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Солом`янського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Солом`янську окружну прокуратуру міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1