н/п 1-кс/490/5506/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/6061/22
У Х В А Л А
про продовження строків запобіжного заходу
27 червня 2023 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого СУ ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_4 , про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Будапешт, Угорщина, громадянина України, не працюючого, не одруженого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , неодноразово судимого, в останнє:
- вироком Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 28.12.2015 року за ч.2 ст.307, на підставі ч.1 ст.71 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 7 років з конфіскацією майна, звільненого 27.08.2021 року за відбуттям строку покарання,
- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України,
Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав та просив продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави зважаючи на положення п.5 ч.4 ст.183 КПК України. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії особливо тяжких та за яке передбачено покарання від 9 до 12 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Захисник в судовому засіданні проти продовження строку запобіжного заходу заперечив та просив застосувати щодо останнього більш м`який вид запобіжного заходу не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до положень ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
29.01.2023 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.307 КК України.
31.01.2022 року ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 29.03.2023 року включно.
27.03.2023 ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до п`яти місяців, а саме до 29.06.2023.
23.05.2023 ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва підозрюваному ОСОБА_6 , продовжено термін дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 29.06.2023(включно), без можливості внесення застави.
Строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обраного відносно підозрюваного ОСОБА_6 закінчується 29.06.2023, проте завершити досудове розслідування до вказаного строку об`єктивно не представляється можливим, оскільки необхідно виконати процесуальні дії, проведення та завершення яких потребує додаткового часу, а саме: завершити проведення призначених раніше криміналістичних експертиз (судово-хімічні), які перебувають на виконанні у Миколаївському НДЕКЦ; отримати речові докази, що перебували на дослідженні в експертних установах, провести їх огляд, вирішити питання щодо подальшого зберігання речових доказів у кримінальному провадженні в порядку ст. 100 КПК України; розсекретити та долучити до матеріалів кримінального провадження клопотання, доручення, про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, ухвали слідчого судді Миколаївського апеляційного суду, на підставі яких в кримінальному провадженні проводились НСРД; виконати інші слідчі, процесуальні дії та оперативно-розшукові заходи, у проведенні яких виникне необхідність; повідомити підозрюваним про кінцеву підозру на підставі оцінки отриманих доказів; виконати вимоги, передбачені ст. ст. 291, 290 КПК України, а саме: скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування та відкрити матеріали підозрюваним, стороні захисту.
Вирішуючи заявлене прокурором клопотання та враховуючи вимоги ч.2 ст.177 КПК України щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявності ризиків, суд виходить з наступного.
Крім того, обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ОСОБА_6 ризиків, передбачених п.1, 2, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, для продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки йому загрожує реальне покарання у вигляд позбавлення волі строком від 9 до 12 років позбавлення волі. Крім того, знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час досудове розслідування триває, проводяться необхідні слідчі дії, направлені в тому числі на відшукання слідів та можливих знарядь вчинення злочину. Зокрема, слідством в ході проведення оперативних закупок психотропної речовини та наркотичних засобів було вручено ідентифіковані грошові кошти, та у разі незастосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою існує ризик приховування від слідства коштів, отриманих ОСОБА_6 від ОСОБА_7 внаслідок незаконного обігу наркотичних засобів та виготовлення психотропних речовин у складі організованої групи з метою подальшого їх збуту, шляхом переведення цих грошових коштів на рахунки інших осіб або готівкову форму. Може незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні, оскільки у вказаному кримінальному провадженні встановлюються усі ймовірні свідки та інші ймовірні підозрювані, ступінь причетності яких до вчинення зазначених кримінальних правопорушень ще перевіряється органом досудового розслідування і покази яких матимуть суттєве значення при доведеності вини підозрюваного ОСОБА_6 , який, перебуваючи на свободі та не маючим запобіжного заходу зможе впливати на них з метою зміни їх показів на такі, що не відповідають дійсності та виправдовують його як підозрюваного. На даний час триває досудове розслідування та встановлюється коло осіб, з якими підтримує спілкування ОСОБА_6 , та які можуть надати покази щодо його злочинної діяльності. Вказані обставини дають підстави вважати, що у разі незастосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у нього буде можливість схилити вищевказаних осіб на свою сторону, оскільки він їх знає, до показів, що його виправдовують, тим самим він матиме можливість уникнути кримінальної відповідальності за вчинені ним кримінальні правопорушення. Також, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний систематично вдавався до вчинення злочинних дій в сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин з метою отримання незаконного прибутку. Інших джерел доходу, окрім протиправних та отриманих внаслідок незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, ОСОБА_6 не має, а тому він може продовжити займатися злочинною діяльністю.
Вказані ризики не зникли та не зменшилися з часом та доведені прокурором в суді.
Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.
Продовжуючи підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, який належить до категорії особливо тяжких та за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 9 до 12 років, вчинене організованою групою, а також яке за своєю правовою природою та об`єктом спрямування спрямоване на незаконний обіг наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, що становить особливу небезпеку для населення та держави в цілому.
Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється, вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу, що тим самим підвищує ступінь суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у вчиненні якого його підозрюють. Крім того, суд вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, та вони доведені прокурором, підозрюваний є працездатною особою, доказів про тяжкість захворювань не надано, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали продовженню підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Жоден інший більш м`який запобіжний захід на даному етапі досудового розслідування, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.
Тому з урахуванням обставин клопотання та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, а також враховуючи стадію кримінального провадження, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання прокурора про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.
Щодо можливості застосування до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
Згідно п.3 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину встановлюється у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Поряд з цим положеннями п.5 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів.
З урахуванням обставин справи та враховуючи те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, суд вважає за можливе не визначати підозрюваному розмір застави у кримінальному провадженні.
Керуючись вимогами статей 177, 178, 182, 183, 186, 194, 196, 197, 395 КПК України, -
Клопотання задовольнити.
Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», за адресою: вул. Лагерне поле 5, м. Миколаїв.
Строк дії ухвали становить починаючи з 27 червня 2023 року до 29 липня 2023 року включно (в межах строку досудового розслідування).
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1