провадження № 1-кс/243/318/2023
Справа № 243/3285/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ КРАЇНИ

21 квітня 2023 року

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у системі EasyCon на підставі наказу № 29 про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10 травня 2022 року та під час трансляції, з приміщення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області, заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 (кримінальне провадження 1-кп/243/341/2023; справа № 243/3285/22),

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_6 ,

захисник - адвокат ОСОБА_3 ,

захисник- адвокат ОСОБА_7 ,

обвинувачений ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

17 квітня 2023 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області із заявою про відвід головуючого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_4 , від розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України. Свою заяву обґрунтував тим, що головуючим суддею безпідставно було відхилене його клопотання про закриття кримінального провадження, незважаючи на те, що в реєстрі - додатку до обвинувального акту зазначено в трьох пунктах (14,15,16 розділу 1 реєстру) зазначені дати повідомлення про підозру, допит підозрюваного та роз`яснення права на захист 20 вересня 2022 року, а обвинувальний акт затверджено 29 листопада 2022 року. Тобто з очевидним порушенням встановленого ст. 219 КПК 2 місячного строку.

Після таких дій судді, адвокат ОСОБА_3 звернувся з заявою про роз`яснення судового рішення, щодо відхилення його клопотання про закриття судового провадження і просив роз`яснити. Головуючим суддею відхилена заява про роз`яснення судового рішення.

Головуючим суддею безпідставно відхилене письмове клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, незважаючи на очевидні порушення та помилки в ньому, неконкретність змісту, що порушує право на захист. Обвинувальний акт не містить виклад фактичних даних, в ньому відсутні посилання на докази.

На стадії підготовчого судового розгляду також задоволене усне клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 строків запобіжного заходу, що задоволене без дотримання передбаченої КПК процедури (своєчасного вручення клопотання стороні захисту, обґрунтування та надання доказів такого продовження, тощо). Дана дія судді підтверджує упередженість на користь сторони обвинувачення, коли все що заявляє сторона захисту відхиляється, а все що б не заявив прокурор - незалежно від законності та обґрунтованості, задовольняється.

На стадії судового розгляду головуючим суддею відхилене клопотання про повернення до стадії підготовчого судового засідання (що КПК не заборонено) та повернення обвинувального акту прокурору, задля виправлення помилок та порушень. Адвокат ОСОБА_3 також декілька разів стверджував, що без повернення обвинувального акту прокурору суд не в змозі виконати вимоги КПК щодо роз`яснення судового рішення, оскільки воно викладено незрозуміло та з позбавленням логіки. Але й це суд проігнорував.

Головуючим суддею відхилена заява про неможливість переходу до стадії судового розгляду, оскільки обвинувачення не висунуте, як це вимагає ст. 337 КПК, а судовим розгляд можливий лише в межах висунутого обвинувачення. Окрім того, адвокат ОСОБА_3 заявляв, що на даному етапі не доведений факт набуття ОСОБА_5 процесуального статусу обвинуваченого, без чого судовий розгляд неможливий. І ці його заяви головуючим суддею незаконно та безпідставно відхилені, що доводить неналежну правову процедуру та дії на користь сторони обвинувачення.

Суд не виконав вимоги ст. 348 КПК та продовжив розгляд провадження по суті, не роз`яснив суть обвинувачення так щоб воно було зрозуміло ОСОБА_5 . Таке роз`яснення обвинувачення судом і неможливо, оскільки зміст обвинувачення не конкретний та не зрозумілий, позбавлений логіки. А виправити це можливо лише шляхом повернення обвинувального акту прокурору. Але й ці вимоги закону головуючий суддя не виконав, довівши не належну правову процедуру, та упередженість дій.

На стадії судового розгляду головуючим суддею відхилене клопотання про неможливість виклику свідків сторони обвинувачення, оскільки прокурор на підготовчому судовому засіданні про це не заявляв, а такі клопотання передбачені саме на стадії підготовчого судового засідання (ч.2 ст. 314 КПК), а не коли заманеться. А тому суд безпідставно, за власною ініціативою вирішив проводити допит свідків сторони обвинувачення - що є очевидними діями на користь сторони обвинувачення, та доводять упередженість головуючого судді.

На стадії судового розгляду головуючим суддею також відхилене клопотання про неможливість дослідження доказів сторони обвинувачення, оскільки про такі докази прокурор законодавець в ст. 349 КПК передбачає заявляти у вступній промові (і ніяк інакше), а оскільки прокурор відмовився від вступної промови (що є його правом) - то він одночасно відмовився і від зазначення переліку доказів якими він має доводити обвинувачення. А тому суд не мав право встановлювати порядок дослідження доказів сторони обвинувачення самостійно. Зазначає, що такі дії доводять упередженість головуючого судді та неналежну правову процедуру. Вважає, що таким чином головуючий суддя допустив порушення які можливо виправити лише шляхом відвода судді та нового розгляду даного провадження.

В судовому засіданні учасники судового засідання не заперечували проти здійснення розгляду заяви про відвід в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення «EasyCon».

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 заяву про відвід підтримав та наполягав на її задоволенні з підстав наведених в ній.

Головуючий суддя ОСОБА_4 повідомлений про час та місце судового засідання, у судове засідання не з`явився, подав заяву в якій розгляд зави про його відвід просив проводити у його відсутності.

Прокурор повідомлений про час та місце судового засідання, у судове засідання не з`явився, подав заяву в якій розгляд зави про відвід просив проводити у його відсутності, заперечував проти задоволення заяви про відвід головуючого судді ОСОБА_4 , з підстав її необґрунтованості.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, однак до суду надали заяви про розгляд справи у їх відсутності та просили суд задовольнити заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід головуючого судді ОСОБА_4 ..

Заслухавши учасників судового розгляду, та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява про відвід головуючого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_4 не підлягає задоволенню, з таких підстав.

У судовому засіданні достовірно встановлено, що в провадженні головуючого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_4 перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000834 від 06 вересня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 , у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України (кримінальне провадження 1-кп/243/341/2023; справа № 243/3285/22).

Право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи.

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Згідно із ч. 1. ст. 1 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Стаття 2 цього Закону передбачає що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Таким чином, кожен громадянин має право не на будь-який, а на справедливий судовий розгляд і не будь-яким, а безстороннім судом.

За положеннями п. 1 ч. 7 ст. 56 вказаного Закону суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Відповідно до п. 2.5 Бангалорських принципів діяльності судді, схвалених резолюцією 2006/23 ООН від 27 липня 2006 року, суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

Статтею 75 КПК України визначено вичерпний перелік підстав, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Так, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Враховуючи практику ЄСПЛ, стосовно поняття «інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в неупередженості» стосовно відводів суддів, то слід зазначити наступне.

Так, у справі «П`єрсак проти Бельгії» ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує як презумпція неупередженості судді, слідчого і прокурора, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Для відведення судді з підстав упередженості необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді.

Статтею 80 КПК України передбачено, що за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Суд вважає, що вищенаведені твердження адвоката ОСОБА_3 в обґрунтування заяви про відвід судді не є підставою для його відводу, оскільки жодних доказів особистої заінтересованості судді заявник суду не надав.

Доводи щодо непогодження сторони захисту із прийнятими процесуальними рішеннями та діями під час судового розгляду справи не може бути підставою для відводу судді, оскільки такі заперечення на рішення головуючого під час розгляду справи можуть бути включені до апеляційної скарги на вирок суду, що буде предметом перегляду в апеляційній інстанції, а тому такі доводи жодним чином не свідчать про упередженість головуючого судді.

Таким чином, судом під час розгляду питання про відвід не встановлено обставини, передбаченої п. 3, п.4 ч. 1 ст. 75 КПК України, для відводу головуючого судді. Інших обґрунтованих та мотивованих підстав, передбачених ст.75-76 КПК України, для відводу головуючого судді у вказаному кримінальному провадженні адвокатом ОСОБА_3 у заяві про відвід не наведено, не встановлено їх і судом, а незгода з процесуальними діями та рішеннями судді не є підставою для його відводу.

З огляду на викладене, слід дійти до висновку, що обставини, зазначені адвокатом ОСОБА_3 у заяві про відвід головуючого судді не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

З урахуванням положень п. 3, п. 4, ч.1 ст. 75 КПК України, у задоволенні заяви про відвід головуючого - судді ОСОБА_8 слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 75, 80, 81 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 про відвід головуючого судді Слов`янського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 (кримінальне провадження 1-кп/243/341/2023; справа № 243/3285/22) - відмовити.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Ухвала складена в одному екземплярі в нарадчій кімнаті.

Головуючий суддя: ОСОБА_1