ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/8176/23

Провадження № 11-сс/4820/258/23

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду ОСОБА_1 , розглянувши кримінальне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05 квітня 2023 року,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05 квітня 2023 року відмовлено у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 від 04 квітня 2023 року про негайне відновлення прав людини на життя, власність та визнання його потерпілим.

Не погоджуючись із таким рішенням, 22 червня 2023 року ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу.

Вивчивши матеріали провадження, приходжу до висновку, що апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала з наступних підстав.

Так, кримінальним процесуальним законом регламентовано вимоги щодо апеляційної скарги, яка в силу вимог статті 396 КПК України повинна містити відомості щодо судового рішення, яке оскаржується, і назва суду, який його ухвалив, вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

З апеляційної скарги вбачається, що вона не відповідає вимогам кримінального процесуального закону.

Частиною першою ст. 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Разом з тим, апеляційна скарга ОСОБА_2 викладена російською мовою.

У Рішеннях Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року №10-рп/99 та від 14 липня 2021 року №1-р/2021 зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.

Також ч. 5 ст. 10, п. 4 ч. 1 ст. 92 Основного Закону України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року №2704-VIII єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а у ч. 6 ст. 13 цього Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом. Частинами 1, 2 ст.14 передбачено, що в судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

При цьому за змістом ст.12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року №1402-VIII судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

У ч. 1 ст. 29 КПК України теж регламентовано, що кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою.

Тобто, згідно з Конституцією України, КПК України і зазначеними законами України органи досудового розслідування, прокуратура та суд як державні органи, а також їх посадові особи при здійсненні своїх повноважень і в інших публічних сферах суспільного життя зобов`язані використовувати лише державну мову. Це також стосується і прийняття до розгляду документів, складених лише українською мовою.

Викладене узгоджується, зокрема, з Рішенням Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року №8-рп/2008, відповідно до якого види судочинства (конституційне, адміністративне, господарське, кримінальне та цивільне) є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

З огляду на зазначене апеляційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою.

Крім того, вимоги щодо викладення документа процесуального характеру державною (українською) мовою викладені також у правовому висновку Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, що міститься у постанові від 19 вересня 2022 року у справі № 521/12324/18, відповідно до якого апеляційні та касаційні скарги осіб, які мають право на оскарження судових рішень, повинні бути викладені державною мовою. Якщо апеляційна скарга, подана в порядку статей 422, 422-1 КПК, складена іноземною мовою, положення ст. 398, частин 1, 2, п.1 ч.3 ст. 399 КПК до такої скарги не застосовуються. У цьому разі суд апеляційної інстанції повертає апеляційну скаргу, складену неукраїнською мовою, особі, яка її подала.

Також додатково варто зауважити те, що ОСОБА_2 є громадянином України та проживає в Україні.

З огляду на вищевикладені обставини, а саме те, що ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу з пропуском строку на її апеляційне оскарження та не заявив клопотання про його поновлення, а також те, що апеляційна скарга ОСОБА_2 складена не державною мовою, така підлягає поверненню особі, яка її подала разом із доданими до неї матеріалами.

При цьому, суд роз`яснює, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права на повторне звернення з апеляційною скаргою до суду апеляційної інстанції після усунення зазначених недоліків у порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст. ст. 395, 399 КПК України, суддя,-

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05 квітня 2023 року про відмову у відкритті провадження за скаргою ОСОБА_2 від 04 квітня 2023 року про негайне відновлення прав людини на життя, власність та визнання його потерпілим - повернути апелянту.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом трьох місяців з дня її постановлення.

Суддя Хмельницького

апеляційного суду ОСОБА_3