Справа № 712/3846/23
Провадження № 1-кс/712/1825/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 квітня 2023 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 на дії слідчого відділу Черкаського РУГУНП в Черкаській області про скасування постанови про закриття кримінального провадження № 0002531, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся до суду зі скаргою на дії слідчого відділу Черкаського РУГУНП в Черкаській області про скасування постанови про закриття кримінального провадження № 0002531.

В обґрунтування скарги посилається на те, що 13.10.22 року він подав на ім`я начальника ГУНП в Черкаській області заяву про скоєння злочину відносно нього працівниками ГУ ПФУ в Черкаській області, а саме крадіжки частини його пенсії (додаток № 1). До заяви були додані докази злочину (додаток №2 та №3). В порушення положень ст. 214 КПК йому не було надано своєчасно повідомлення про результати розгляду заяви і реєстрацію її в ЄРДР.

І тільки після 3 інформаційних запитів і погрози написати скаргу в прокуратуру 01.11.2022 року він одержав відповідь з Черкаського районного управління НПУ. Згідно відповіді кримінальне провадження було відкрите тільки 26.10.2022, тобто через 13 днів. А виписку з ЄРДР направлено тільки 01.11.2022.

Ознайомившись з випискою зрозумів, що слідчий ОСОБА_4 вирішив "злити" справу і тому порушив кримінальну справу по ч.2 ст. 382 (неналежне виконання ПФУ рішення суду).

В його заяві ні про яке неналежне виконання рішення суду мова не йшла. Він написав заяву про крадіжку в нього пенсії на суму 231 855 грн. шляхом підробки документів групою осіб ГУ ПФУ в Черкаській області. І кваліфікація повинна бути по ст. 185 і ст. 366 ККУ.

В витягу з ЄРДР вказано, що нагляд за справою здійснюють прокурори ОСОБА_5 , ОСОБА_6 і ОСОБА_7 . Номер провадження 0002531.

10.11.2022 року він подав до Черкаської окружної прокуратури скаргу.

А 14.04.2023 року на його електронну адресу надійшов лист з прокуратури про те, що прийнято рішення про закриття провадження по справі. До листа була додана постанова слідчого про закриття кримінального провадження.

Вважає, що постанова про закриття провадження винесена незаконно. Робота по даному провадженню практично не велась, по справі фактично не проведено ні однієї слідчої дії по перевірці достовірності його заяви про крадіжку частини моєї пенсії.

Його твердження базуються на наступних фактах:

Як доказ факту крадіжки частини його пенсії я надав розрахунок на виплату пенсії від 09 вересня 2022 року, в якому були сфальсифіковані суми виплати. Розрахунок підписали заступник начальника ГУ ОСОБА_8 , та заступник начальника відділу ОСОБА_9 . Ніхто з них не допитаний, їм не задано хоча б такі наступні запитання: Чи підписували вони даний Розрахунок, тобто чи дійсно їх підписи стоять на документі. Якщо підписи їх, то на якій підставі вони підписали фальсифікований документ. Який порядок і хто вносить дані в Автоматизовану систему Розрахунку пенсій. Хто конкретно вносив фальсифіковані дані в Автоматизовану систему по його пенсії.

На Розрахунку є напис в вигляді штампу «Начальник відділу ОСОБА_10 » Вона допитана, але в протоколі немає відповіді на ті ж питання. Фактично протокол допиту не має ніяких пояснень по факту фальсифікації сум виплат пенсії за період з грудня 2019 року по жовтень 2021 року та за липень і серпень 2023 року.

На Розрахунку є нерозбірливий напис авторучкою, підписаний спеціалістом ОСОБА_11 . Цей спеціаліст теж не допитаний.

Слідчий не витребував новий Розрахунок його пенсії з Автоматизованої системи станом на момент розслідування справи. Тобто нема доказів, що не має складу злочину (про що виніс постанову слідчий 14.04.2023 і про що він викладе пізніше).

Ніяких офіційних повідомлень з ГУ ПФУ в Черкаській області про зміну розміру заборгованості немає ні в справі, ні в нього.

В листі ГУ ПФУ на його адресу від 13.09.2022 за номером 5230-5293/М-03/8-2300/22 чорним по білому на сторінці 2 написано, що: «Загальна сума доплати пенсії за період із 01.12.2019 року до 31.08.2022 становить 168 291,78 грн.» Це ще один доказ крадіжки частини його пенсії. Слідчий ОСОБА_12 відмовився долучати даний лист до справи.

Лист готовила ОСОБА_13 , а підписав заступник начальника ГУ ОСОБА_14 . Вони теж не допитані по змісту цього листа і сумі боргу в розмірі 168 291,78 грн., що менше дійсної заборгованості на 201 610,78 грн.

В пам`ятці про процесуальні права та обов`язки потерпілого, яку йому вручили, записано, що під час досудового розслідування він, як потерпілий, має право брати участь у слідчих та інших процесуальних діях. Він декілька разів в усній формі робив заяви про проведення допитів службових осіб, підписавших сфальсифікований Розрахунок та про прийняття участі в цих допитах. Але йому були відмови.

В постанові говориться: «Досудовим розслідуванням встановлено, що до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшла заява ОСОБА_3 про те, що посадові особи ГУ ПФУ в Черкаській області неналежним чином виконують рішення суду щодо перерахунку пенсій та виплати заборгованості».

Це абсолютна неправда. В його заяві на адресу начальника ГУНП в Черкаській області написано не про невиконання рішень суду, а про фальсифікацію даних про розмір виплачених сум пенсії за період з грудня 2019 року по жовтень 2021 року. Тобто мова йшла про крадіжку частини пенсії шляхом внесення фальсифікованих даних в Автоматизовану систему Розрахунку пенсій.

Він декілька разів запитував у слідчого і у Черкаської окружної прокуратури про невиконання якого рішення суду йде мова, невиконання якого рішення ведеться розслідування. А у відповідь тишина, тому що відбулася фальсифікація про порушенні кримінального провадження. Маємо факт укритого кримінального злочину, а саме крадіжку грошей шляхом фальсифікації даних Автоматизованої системи Розрахунку пенсій. Згідно даних Автоматизованої системи ці суму значаться виплаченими і списані з рахунку ГУ ПФУ в Черкаській області.

По справі нікого не допитано по факту фальсифікації даних Автоматизованої системи Розрахунку пенсій. Це абсурд. Які підстави слідчий мав для закриття провадження?

На його думку:

Це направлення листа до відділу виконавчої служби щодо стану виконання судових рішень і відповідь звідти про відсутність виконавчих проваджень. Абсолютна нісенітниця. Яке відношення має виконавча служба до крадіжки, здійсненої ГУ ПФУ в Черкаській області? А нема там виконавчих проваджень тому, що рішення виконані на підставі моїх заяв про добровільне виконання судових рішень. Ще раз наголошує, що мова йде не про невиконання рішень суду, а про крадіжку.

Це доступ до пенсійної справи і вилучення копій рішень судів. Для чого це і яким чином це доводить відсутність складу злочину?

Це протокол допиту ОСОБА_10 . Так в ньому нічого не говориться про факт фальсифікації даних Автоматизованої системи Розрахунку пенсій. Вона підтвердила факти виконання рішень судів і що розмір заборгованості 376805.54 грн., а не 157 418,48, як вказано в фальсифікованому Розрахунку від 09 вересня 2023 року. Кирилюк підтвердила факт крадіжки.

Це посилання слідчого на частини 1 та 2 статті 23 Бюджетного кодексу. Знову посилання на факти, які не мають ніякого відношення до факту крадіжки грошей шляхом фальсифікації даних Автоматизованої системи Розрахунку пенсій.

І нарешті феноменальне заключення слідчого: «Згідно з частиною другою статті 72 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» кошти Пенсійного фонду не включаються до складу Державного бюджету України.

Відповідно до пунктів 20 та 29 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України взяття зобов`язань без відповідних бюджетних асигнувань та здійснення видатків бюджету з перевищенням бюджетних призначень є порушенням бюджетного законодавства.

Отже виплату доплати пенсії, нарахованої на виконання рішення суду у справах №580/3667/21, №580/9350/21, №580/10121/21, яка перевищує бюджетні призначення на рік, буде здійснено за наявності відповідного фінансування з Державного бюджету України.

Враховуючи викладене, у діях ГУ ПФУ відсутні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України, у зв`язку із чим кримінальне провадження підлягає закриттю».

Просить відмінити постанову слідчого про закриття провадження по справі. Відновити провадження по справі і перекваліфікувати її на ст. 185 (крадіжка) та 366 (службове підроблення) ККУ.

В судовому засіданні заявник скаргу підтримав в повному обсязі та просив її задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд скарги без його участі, просить відмовити в її задоволені.

Заслухавши скаржника, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Згідно ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Слід звернути увагу, що ЄСПЛ щодо здійснення ефективного досудового розслідування кримінальних поводжень, у п. 259 «Карабет та інші проти України», зазначив, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини … або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Згідно ст. ст. 2, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є одним із способів його остаточного вирішення, а тому провадження має закриватися після всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи та оцінки слідчим всіх зібраних та перевірених доказів.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч. 1 ст. 94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

У відповідності до положень ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Нормами ст. 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

У свою чергу, слідчий, під час досудового розслідування, зобов`язаний детально та всебічно перевірити доводи особи, що подала таку заяву.

З положень ст. 84 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ч. 2 ст. 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Відповідно до ст. 110 КПК України, постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

В ході розгляду скарги встановлено, що в провадженні СВ Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебували матеріали кримінального провадження № 0002531 від 26.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України.

14 квітня 2023 року слідчим слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0002531 від 26.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України, винесено постанову про закриття кримінального провадження, у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 283, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, у зв`язку з чим рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження відповідно до встановленої законом процесуальної процедури.

Під час розгляду вказаної скарги встановлено, що постанова від 14 квітня 2023 року не вмотивована належним чином, оскільки не містить повного та об`єктивного дослідження слідчим всіх обставин, що виключають кримінальне провадження.

Слядчим не зазначено на підставі яких саме проведених ним в ході досудового розслідування кримінального правопорушення, гласних (не гласних) слідчих розшукових заходів (в тому числі, але не виключно проведення допиту, обшуку; звернення до слідчого судді із клопотанням про надання тимчасового доступу до речей та документів) ним було зроблено висновок про відсутність в діянні кримінального правопорушення.

Під час досудового розслідування слідчим не допитано свідків, а саме працівників ГУ ПФУ України в Черкаській області, які видали розрахунок, не витребувано нового розрахунку, не встановлена сума збитків, завданих потерпілому.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що спірна постанова про закриття кримінального провадження винесена передчасно, а тому підлягає скасуванню.

Враховуючи викладене, скарга підлягає до задоволення в даній частині.

При новому розслідуванні слідчому слід виконати необхідні дії щодо з`ясування обставин про наявність чи відсутність обставин, що виключають кримінальне провадження і в залежності від встановленого прийняти обґрунтоване рішення щодо подальшого провадження у справі, яке у будь-якому випадку має бути належним чином обґрунтованим з всебічним аналізом фактичних обставин справи.

Згідно ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про скасування постанови слідчого слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про закриття кримінального провадження № 0002531 від 26.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України.

Статтею 303 КПК України передбачена лише можливість оскарження до слідчого судді під час досудового розслідування заявником, потерпілим, його представником нездійснення слідчим, дізнавачем процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк або надати заявнику обґрунтовану відповідь чи постановити процесуальне рішення за результати розгляду його клопотань з дотриманням вимог ст. 220 КПК України. Втручання в процесуальну самостійність слідчого при прийнятті процесуальних рішень щодо кримінально -правової кваліфікації осіб під час досудового розслідування не входить до компетенції слідчого судді при здійсненні судового контролю за слідством під час досудового розслідування, виходячи з приписів ст.303 ч.1КПК України.

Вимоги в частині перекваліфікації кримінального правопорушення не підлягають до задоволення, оскільки втручання в процесуальну самостійність слідчого при прийнятті процесуальних рішень щодо кримінально-правової кваліфікації осіб під час досудового розслідування не входить до компетенції слідчого судді при здійсненні судового контролю за слідством під час досудового розслідування, виходячи з приписів ст. 303 ч. 1КПК України.

Керуючись ст.ст. 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_3 на дії слідчого відділу Черкаського РУГУНП в Черкаській області про скасування постанови про закриття кримінального провадження № 0002531, задовольнити частково.

Скасувати постанову слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 14 квітня 2023 року про закриття кримінального провадження № № 0002531 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.10.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 382 КК України та відновити досудове розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1