У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання начальника СВ ВП в річковому порту ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006 від 19.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Подільського районного суду надійшло клопотання начальника СВ ВП в річковому порту ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006 від 19.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України.

В обгрунтування клопотання сторона обвинувачення посилається на те, що 02.12.2011 року директор Громадської організації «Клуб Козак» - ОСОБА_7 реалізуючи свій злочинний умисел на використання земельної ділянки з обліковим кодом 66:438:0110, яка розташовується на території земель природно-заповідного фонду на Труханівому острові (берег річки Десенка) у Дніпровському районі м. Києва, діючи групою осіб з засновниками (учасниками) юридичної особи Районна Громадська організація «Клуб «Козак» (25719301), а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 (далі: засновники юридичної особи), з корисливих мотивів, з метою незаконного безоплатного користування земельною ділянкою земель природно-заповідного фонду у прибережній захисній смузі річки Десенка, здійснював користування земельною ділянкою, з метою організації діяльності спортивної бази, а також можливості фактичного використання самовільно побудованих будівель, споруд та об`єктів спортивного значення у власних інтересах, в порушення вимог ст. ст. 125, 126 Земельного Кодексу України, що регламентують набуття та реалізацію права на земельну ділянку, не маючи відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про передачу у власність або надання у користування (оренду) земельної ділянки.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», самовільне зайняття - це будь - які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними.

Відповідно до статті 43 Земельного Кодексу України землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Відповідно до статті 44 Земельного кодексу України, до земель природно-заповідного фонду включаються природні території та об`єкти (природні заповідники, національні природні парки, біосферні заповідники, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища), а також штучно створені об`єкти (ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва).

Відповідно до Рішення Київської міської ради від 16 травня 2019 року № 910/7566 «Про оголошення ландшафтного заказника місцевого значення «Труханів острів», територія острова Труханів та острова Міжмостний оголошено ландшафтним заказником місцевого значення «Труханів острів» без вилучення земель у землекористувачів.

Відповідно до ч. 2 ст. 45 Земельного кодексу України порядок використання земель природно-заповідного фонду визначається законом.

Відповідно до ч. 4 статті 59 Земельного кодексу України, громадянам та юридичним особам органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування із земель водного фонду можуть передаватися на умовах оренди земельні ділянки прибережних захисних смуг, смуг відведення і берегових смуг водних шляхів, озера, водосховища, інші водойми, болота та острови для сінокосіння, рибогосподарських потреб (у тому числі рибництва (аквакультури), культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних і туристичних цілей, проведення науково-дослідних робіт, догляду, розміщення та обслуговування об`єктів портової інфраструктури і гідротехнічних споруд тощо, а також штучно створені земельні ділянки для будівництва та експлуатації об`єктів портової інфраструктури та інших об`єктів водного транспорту. Землі водного фонду можуть бути віднесені до земель морського і річкового транспорту в порядку, встановленому законом.

Отже, зазначена земельна ділянка по вул. Труханівській, на острові Труханов у Дніпровському районі м. Києва розміщується на території земель природно-заповідного фонду, в охоронній зоні прибережної захисної смуги річки Десенка, є природоохоронною територією.

В ході досудового розслідуванням встановлено, що ділянка, за адресою: м. Київ, Дніпровський район, вул. Труханівська, острів Труханів, займає всю земельну ділянку з обліковим кодом 66:438:0110 площею 1,1672 га, розміщується на території земель природно-заповідного фонду, та в охоронній зоні прибережної захисної смуги річки Десенка. На вказаній земельній ділянці встановлено огорожу території земельної ділянки до урізу води річки Десенка, чим обмежено вільний доступ до водойми, здійснене додаткове облаштування прилеглої території, зокрема, облаштовані доріжки та проїзди по території, побудовано будівлі, споруди та об`єкти спортивного значення, споруджений пірс, змонтовано електро трансформатор, таким чином, самовільно зайнявши земельну ділянку, орієнтовною площею 1,4847 га, що підтверджується «Технічним звітом щодо вишукувальних робіт при здійсненні моніторингу земель та контролю за їх використанням і охороною (за вимогою судів та інших правоохоронних органів) матеріали топографо-геодезичних та вишукувальних робіт земельної ділянки по вул. Труханівській, на острові Труханов у Дніпровському районі м. Києва, 2021 року».

Так, відповідно до ст. 13 Конституції України земля являється об`єктом права власності Українського народу.

Згідно зі ст. 14 Конституції України земля є основним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою відповідно до закону.

Частинами 1, 2 ст. 116 Земельного кодексу України передбачено, що громадяни та юридичні особи набувають право власності на право користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності в межах їх повноважень. Набуття права на землю громадянами та юридичним особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Згідно зі ст. 125 Земельного кодексу України, право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки вникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Статтею 126 Земельного кодексу України передбачено, що право власності на земельну ділянку та право постійного користування земельними ділянками посвідчується державними актами. Пунктом «б» ч. 1 ст. 211 Земельного кодексу України передбачено, що громадяни несуть кримінальну відповідальність за самовільне зайняття земельних ділянок.

Відповідно до акту обстеження земельної ділянки від 12.04.2021 № 21-0310-04 Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради, згідно даних міського земельного кадастру земельна ділянка, площею 1,1672 га з обліковим кодом 62:438:0110, обліковується за районною громадськю організацією «Клуб «Козак», однак Київська міська рада рішень про передачу у власність чи користування не приймала. Під час обстеження вказаної земельної ділянки на Труханівому острові (берег річки Десенка) у Дніпровському районі м. Києва, встановлено що фактична площа використання орієнтовно становить 1,4132 га, земельна ділянка огороджена до урізу води річки Десенка, на ділянці розміщено цегляні та тимчасові будівлі невстановленого призначення.

Окрім того, відповідно до Акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 21.04.2021 № 91-ДК/0061/АП/09/01-21 Головного управління Держгеокадастру у м. Києві, у результаті перевірки встановлено, що відповідно до даних (МІАС ЗМД) «Містобудівний кадастр Києва», земельна ділянка площею 1,4132 га з обліковим кодом 66:438:0110 у Дніпровському районі м. Києва за функціональним зонуванням генерального плану відноситься до території зелених насаджень загального користування (існуючі). Залученим спеціалістом - сертифікованим інженером геодезистом, було здійснено виїзд на місцевість та складено відповідну схему. Таким чином встановлено, що ГО «Клуб «Козак» самовільно зайнято та використовується земельна ділянка площею 1,4132 га обліковий код земельної ділянки 66:438:0110 на якій розташовується база відпочинку, яка знаходиться в межах території земель природно-заповідного фонду, охоронної зони прибережно-захисної смуги р. Десенка.

09 квітня 2021 року на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 02.04.2021 № 758/4053/21 було проведено огляд земельної ділянки, за адресою: м. Київ, Дніпровський район, вул. Труханівська, острів Труханів, з обліковим кодом 66:438:0110 із залученням працівників Комунального підприємства «Київблагоустрій», спеціалістів державних контролюючих органів та співробітників правоохоронних органів. Під час проведення огляду металеву огорожу земельної ділянки було демонтовано, у зв`язку з чим, фактично припинено злочинні дії ОСОБА_7 , діючого групою осіб з засновниками (учасниками) юридичної особи Районна Громадська організація «Клуб «Козак» (25719301), а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , щодо самовільного захоплення земельної ділянки, земель природно-заповідного фонду, в охоронній зоні прибережної захисної смуги річки Десенка, яка перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Києва.

Відповідно до висновку експерта від 15.09.2021 № СЕ-19/111-21/33853-ЗТ площа фактичного користування земельної ділянки за каталогом координат поворотних точок меж обстеженої земельної ділянки за адресою: Труханів острів (берег річки Десенка) у Дніпровському районі міста Києва (аркуш справи № 148 том № 1), що міститься у «Технічному звіті щодо вишукувальних робіт при здійсненні моніторингу земель та контролю за їх використанням і охороною (за вимогою судів, інших правоохоронних органів) матеріали топографо-геодезичних та вишукувальних робіт земельної ділянки по вул. Труханівська, на острові Труханів у Дніпровському районі м. Києва» від 2021 року, становить 1,4847 га.

Крім того, незаконними діями директора Громадської організації «Клуб «Козак» ОСОБА_7 , спричинено збитки Державі, згідно листа Державної екологічної інспекції Столичного округу від 28.04.2021 № 3/1/07-33/1538, на суму 4 755 084,63 гривень, що відповідно до висновку експерта від 28.09.2021 № СЕ-19/11-21/33772-ЕК документально підтверджуються.

17.03.2022 відповідно до інформації з бази «АРКАН», ОСОБА_7 на пункті пропуску Грушів, Львівської області, перетнув кордон України та Польщі та до сьогоднішнього дня не повернувся.

06.07.2022 в газеті «Урядовий Кур`єр» розміщено оголошення про повідомлення про підозру ОСОБА_7

06.07.2022 заочно повідомлено про підозру ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1

07.07.2022 в газеті «Урядовий Кур`єр» розміщено оголошення про виклик на проведення слідчих дій підозрюваного ОСОБА_7 на 9,11 та 12.07.2022.

13.07.2022 оголошено розшук ОСОБА_7 у зв`язку з неявкою на законний виклик слідчого, та ухилення від слідства та суду.

Відповідно до п.7, ч.2, ст. 131 КПК України одним і заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Внаслідок протиправних дій керівництва Громадської організації «Клуб Козак» в особі ОСОБА_7 , державі, у особі Київської міської ради, завдано збитків на суму 4 755 084,63 гривень. У даному кримінальному провадженні після виконання вимог ст. 290 КПК України, разом з обвинувальним актом до суду буде скеровано цивільний позов з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення.

У зв`язку з викладеним, з метою забезпечення заявленого цивільного позову у майбутньому, виникла необхідність у накладені арешту на майно підозрюваного ОСОБА_7 , який усвідомлюючи покарання та неминучість необхідності відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, може відчужити належне йому рухоме та нерухоме майно на користь третіх осіб, що в свою чергу унеможливить забезпечення виконання цивільного позову в майбутньому.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, у ньому наведених.

Слідчий суддя, враховуючи вимоги ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна, визнав за можливе розгляд клопотання проводити без повідомлення власника майна.

Дослідивши клопотання про арешт майна та матеріали кримінального провадження на його обґрунтування, заслухавши думку сторін, суд дійшов наступного висновку.

У провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000006 від 19.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Судом встановлено, що 06.07.2022 в газеті «Урядовий кур`єр» розміщено оголошення про повідомлення про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України.

Незаконними діями директора ГО «Клуб «Козак» ОСОБА_7 , спричинено збитки Державі на суму 4 755 084,63 гривень, тому у органу досудового слідства виникла необхідність у застосуванні одного із заходів забезпечення кримінального провадження арешту майна, з метою забезпечення відшкодування шкоди.

На даний момент ОСОБА_7 перебуває у розшуку, відповідно до постанови слідчого від 13.07.2022.

Разом із тим, після виконання вимог ст. 290 КПК України, Подільською окружною прокуратурою м. Києва разом з обвинувальним актом до суду буде скеровано цивільний в інтересах держави в особі Київської міської ради, позов з метою відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Проаналізувавши вказану норму, слідчиц суддя дійшов висновку, що у цьому випадку арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до інформації, отриманої з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_7 на праві власності належить:

1.Квартира загальною площею 96,6 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000);

2.Машиномісце 184 підземний паркінг, площею 18,5 кв. м. за адресою: АДРЕСА_2 гараж НОМЕР_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000);

3.Квартира площею 37,6 кв. м. за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 7969531).

Таким чином, оскільки ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 197-1, та між його діями та наявністю матеріальних збитків наявний прямий причинно-наслідковий зв`язок, слідчий суддя вбачає підстави для накладення арешту на майно підозрюваного, з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.

Враховуючи викладені обставини, беручи до уваги розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, доведеність необхідності такого заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання начальника СВ ВП в річковому порту ГУ НП в м. Києві ОСОБА_4 , погодженого прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000006 від 19.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 197-1 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке на праві власності належить ОСОБА_7 (РНОКПП: НОМЕР_2 ), а саме:

квартиру загальною площею 96,6 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000);

машиномісце 184 підземний паркінг, площею 18,5 кв. м. за адресою: АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000);

квартиру площею 37,6 кв. м. за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 7969531).

Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо вказаного арештованого майна.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, третій особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із вимогами ч. 1, ч. 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Леся БУДЗАН