Справа № 202/8804/23
Провадження № 1-кс/202/4733/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

13 червня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

30 травня 2023 року підозрюваний ОСОБА_3 направив засобами поштового зв`язку клопотання, в якому зазначив, що ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська від 17 травня 2023 року відносно нього був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти на строк 60 днів, а саме до 12 липня 2023 року включно. Одночасно йому був визначений запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 268 400 (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста) грн.

Зазначає, що за час несення військової служби ним були отримані декілька поранень, зокрема контузія та струсу мозку 07.10.2022 та 13.03.2023, котрі призвели до часткової втрати здоров`я.

Відповідно до довідки ВЛК № 2159 від 10.05.2023 року йому був установлений діагноз: стан після вибухової травми (13.03.2023): закритої черепно-мозкової травми, струсу головного мозку, у вигляді легких координаторних порушень, астено-вегетативного синдрому з цефалгічним компонентом, акубаротравма у вигляді тинітусу.

Після кожного поранення йому було необхідно лікуватися, що призвело до матеріальних втрат.

У зв`язку з цим його родина знаходиться у скрутному матеріальному стані.

Враховуючи, що йому необхідно продовжити лікування просить зменшити заставу до 101 992 грн., яку він має можливість внести.

У судовому засіданні підозрюваний своє клопотання підтримав та просив розглядати його без участі захисника.

Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали, якими обґрунтовується клопотання підозрюваного, приходить до висновку, що клопотання про зменшення розміру застави задоволенню не підлягає з огляду на наступне:

Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17.05.2023 року відносно ОСОБА_3 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 402 КК України, був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 12 липня 2023 року включно.

Одночасно визначено ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 268 400 (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 12 липня 2023 року включно.

Відповідно до частини 1 статті 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

В своєму клопотанні підозрюваний просить зменшити розмір застави до 38 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 101 992 грн.

Вирішуючи питання про зменшення застави, слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Згідно з частиною 7 статті 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, - тримання під вартою.

Частиною 4 статті 183 КПК України передбачено, що під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого, зокрема статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 КК України.

Тобто визначення розміру застави особі, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого статтею 402 КК України, є правом слідчого судді (крім випадку обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором).

За змістом частини 4 статті 182 КПК України в разі визначення розміру застави вона визначатися слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, та повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Таким чином, закон визначає сукупність обставин, а також критерії, якими повинен керуватися слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави.

Такими обставинами є всі обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан підозрюваного, обвинуваченого, інші дані про його особу, ризики, передбачені в ст. 177 КПК, а критеріями те, що розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та водночас не буде завідомо непомірним для нього.

Як вбачається зі змісту ухвал слідчого судді, визначаючи ОСОБА_3 розмір застави у зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя виходив із його сімейного і майнового становища, зокрема рівня його матеріального забезпечення як військовослужбовця, що проходить службу в Збройних Сил України з квітня 2022 року та щомісячно отримував грошове забезпечення, в тому числі підвищене.

Також слідчим суддею було враховано тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_3 , яке вчинено в умовах воєнного стану.

Тому слідчий суддя вважав за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 268 400 грн.

Слідчий суддя виходив з того, що застава такому розмірі не є непомірною для підозрюваного та буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити бажання ухилитися чи іншим чином перешкоджати досудовому розслідуванню, оскільки застава в меншому розмірі не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому слідчим суддею було враховано стан здоров`я підозрюваного, а також, що висновком ВЛК він був визнаний придатним до військової служби.

Слідчий суддя вважає, що на цьому етапі досудового розслідування підстави для зменшення розміру застави підозрюваному не доведені, оскільки його стан здоров?я та придатність до військової служби з`ясовувалися під час застосування запобіжного заходу, в тому числі при визначенні розміру застави.

Слідчий суддя звертає увагу, що будь-яких об`єктивних даних про погіршення стану здоров`я підозрюваного за час тримання під вартою в умовах гауптвахти немає.

Підозрюваний пояснив, що за медичної допомогою не звертався.

10.05.2023 підозрюваний висновком ВЛК був визнаний придатним до військової служби.

Даних про неможливість отримання підозрюваним в умовах гауптвахти в разі необхідності медичної допомоги чи лікування клопотання не містить.

В свою чергу, незгода підозрюваного з розміром визначеної застави не є підставою для її зменшення.

В даному випадку підозрюваний має право оскаржити ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу в апеляційному порядку.

На переконання слідчого судді, визначення підозрюваному застави в розмірі 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 268 400 грн. залишається виправданим з огляду на його підозру у вчинені як військовослужбовцем тяжкого злочину в умовах воєнного стану, коли у суспільстві наявна велика напруженість та від військовослужбовців очікується максимальна чіткість, стійкість та дисциплінованість з огляду на небезпеку, що виникла у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України.

Слідчий суддя звертає увагу, що оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності є конституційним обов`язком кожного громадянина.

Дії, які інкримінуються підозрюваному, підривають бойову готовність та боєздатність Збройних Сил України, могли поставити під загрозу територіальну цілісність та суверенітет України.

Підозрюваним не надано доказів на підтвердження його скрутного матеріального стану та неможливості внесення застави у визначеному слідчим суддею розмірі.

Як і не надано доказів необхідності проходження лікування чи отримання медичної допомоги.

Отже, в задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_3 про зменшення визначеного розміру застави у зв`язку з застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193-194, 201 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_3 про зменшення визначеного розміру застави у зв`язку з застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1