У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, у м. Ужгороді об`єднане в одне судове провадження кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001093 від 13.09.2022, та кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000324 від 13.02.2023 про обвинувачення:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Ровеньки, Луганської області, заміжньої, яка має на утриманні трьох малолітніх дітей, громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.12.2021 по справі № 308/7868/21 за ч. 1, ч. 2 ст. 185, ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на три роки, на підставі ст. 75 КК України звільнена від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком на два роки,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,

встановив:

На розгляді в Ужгородському міськрайонному суді Закарпатської області знаходиться об`єднане в одне судове провадження кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001093 від 13.09.2022, та кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000324 від 13.02.2023 про обвинувачення ОСОБА_4 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане письмове клопотання, яким просив продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченої ОСОБА_4 .. Необхідність продовження обвинуваченій запобіжного заходу, на думку прокурора, обумовлена тим, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, зазначеними у ст. 177 КПК України.

Обвинувачена ОСОБА_4 заперечила щодо продовження строку її утримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 подала до суду клопотання про зміну запобіжного заходу, яке мотивувала тим, що обраний запобіжний захід є надто суворим. Просить врахувати що обвинувачена не має наміру переховуватись від слідства та суду, їй немає потреби впливати на свідків та експерта, не має необхідності перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, не збирається вчиняти інше кримінальне правопорушення, на утриманні має трьох малолітніх дітей. Просить суд змінити обвинуваченій запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт в нічний час доби.

Представник потерпілого заперечив щодо клопотання захисника та підтримав позицію прокурора.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши клопотання прокурора, клопотання захисника, матеріали кримінального провадження та додані до нього документи, оцінивши наявні докази в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України суд незалежно від наявності клопотань зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Двадцять п`ятого квітня 2023 року Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на період судового розгляду справи, але не більше ніж на 60 днів до 23 червня 2023 року включно. Визначено розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченою обов`язків передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України - в розмірі п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 грн. 00 коп. (сто тридцять чотири тисячі двісті гривень).У разі внесення застави у вказаному розмірі покладено на обвинувачену наступні обов`язки: - прибувати до суду за кожним викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; - не відлучатись із місця свого проживання області без дозволу суду; - повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи; - утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками у вказаному кримінальному провадженні; - здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну. Строк дії покладених на обвинувачену обов`язків визначено до 23 червня 2023 року.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд виходив із тяжкості вчиненого ОСОБА_4 злочину, та того, що ризики передбачені ст. 177 КПК України, які були в основі обрання даного виду запобіжного заходу не відпали. Крім вказаного, врахував стадію судового провадження, та обсяг не досліджених доказів.

Статтею 29 Конституції України регламентовано, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 131 КПК України запобіжний захід є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

За приписами ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів пов`язане із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Підставами застосування запобіжних заходів є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання судом встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185, тобто крадіжка, вчинена повторно та в умовах воєнного стану, та за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, а саме закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно та в умовах воєнного стану.

Злочин, передбачений ч. 4 ст. 185 КК України, у відповідності до вимог ст. 12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Суд враховує характер пред`явленого ОСОБА_4 обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повторність вчинених злочинів, але й високі стандарти охорони загальносуспільних інтересів; особу обвинуваченої, її вік та стан здоров`я, розмір майнової шкоди, майновий стан, наявність родини та утриманців, місце проживання та інші обставини, що її характеризують.

Суд бере до уваги тяжкість покарання за ч. 4 ст. 185 КК України та за ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання її винуватою у вказаних злочинах, враховує те, що докази, передбачені ст. 84 КПК України, із сторони обвинувачення та сторони захисту судом не досліджено, та з урахуванням наведених даних, суд вважає доведеними під час розгляду клопотання наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування обвинуваченого від суду, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

За таких обставин, виходячи з вимог ст. ст. 177, 178 КПК України та з огляду на тяжкість ймовірного покарання, конкретні обставини кримінального правопорушення, встановлені ризики, що оцінені в сукупності із даними про особу обвинуваченого, суд вважає, що належний контроль за поведінкою ОСОБА_4 та дієве запобігання встановленим в провадженні ризикам неможливе шляхом застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою.

Тож суд вважає, що застосування альтернативних запобіжних заходів, не пов`язаних з ізоляцією ОСОБА_4 від суспільства буде недостатнім для попередження вищевказаних ризиків.

Згідно з положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Одночасно, в рішенні Харченко проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що продовження тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості.

Обраний щодо обвинуваченої запобіжний захід з урахуванням тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення на даний час не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, визначеними КПК України, конкретними підставами і метою їх застосування. Тому, на переконання суду, наявні підстави для продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , що обумовлено необхідністю завершення судового розгляду кримінального провадження та відсутністю на даний час підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід.

Відтак, суд прийшов до висновку, що доводиіиуладені захисником у клопотанні про зміну запобіжного заходу свого підтвердження не знайшли, ризики передбачені ст. 177 КПК України не змінились, а тому строк тримання обвинуваченої ОСОБА_4 під вартою слід продовжити на період судового розгляду справи, але не більше ніж на 60 днів, в клопотання захисника залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 176-178, 331, 369-372 КПК України, суд

постановив:

В задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу відмовити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_4 на період судового розгляду справи, але не більше ніж на 60 днів, а саме до 18 серпня 2023 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченою ОСОБА_4 обов`язків передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України - в розмірі п`ятдесят прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті гривень) грн. 00 коп.

У разі внесення застави у вказаному розмірі покласти на обвинувачену ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до суду за кожним викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не відлучатись із місця свого проживання області без дозволу суду ( АДРЕСА_1 );

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватись від спілкування з потерпілими та свідками у вказаному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії покладених на обвинувачену обов`язків визначити до 18 серпня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Повний текст ухвали буде оголошено 21 червня 2023 року о 09 год. 00 хв.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1