Провадження № 1-кс/202/5843/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

18 липня 2023 року м. Дніпро

слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,

підозрюваної ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася в м. Жовті Води Дніпропетровської області, є громадянкою України, має середню спеціальну освіту, офіційно не працевлаштована, незаміжня, має на утриманні неповнолітню дитину, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,підозрювана у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000239 від 11 травня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 304 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою.

14 липня 2023 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України.

Дане клопотання, згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 14 липня 2023 року.

Згідно з матеріалами клопотання, в ході досудового розслідування встановлено, що у 2022 році в м. Жовті Води Дніпропетровської області було створено стійке об`єднання злочинну організацію з метою вчинення тяжких та особливо тяжких злочинів, які полягали у незаконному виготовленні, придбанні, зберіганні, перевезенні з метою збуту, а також незаконному збуті наркотичних засобів та психотропних речовин, в порушення вимог Законів України «Про обіг в Україні наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними».

В рамках досудового розслідування у кримінальному провадженні 28.03.2023 року в порядку ст.ст. 277-278 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,оголошено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України.

28.03.2023 року ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

Причетність підозрюваної ОСОБА_4 до вчинення вказаних кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

29.03.2023 року слідчим суддею Кіровського районного суду м. Дніпропетровська відноснопідозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 26.05.2023 року.

24.05.2023 року слідчим суддею Кіровського районного суду м. Дніпропетровська відноснопідозрюваної ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 22.07.2023 року.

В обґрунтування клопотання та доцільність продовження застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, слідчий зазначила, що матеріали кримінального провадження містять вагомі докази про вчинення останньою кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України, є особливо тяжкими злочинами та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків передбачених п.п.1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які знайшли свого підтвердження в ході застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та які на даний час не зменшились, досудове розслідування триває, у зв`язку із чим виникла необхідність у продовженні застосованого до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави в межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та просив продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави відносно підозрюваної ОСОБА_4 строком на 60 днів. Щодо застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю зазначив, що такий запобіжний захід не забезпечить належне виконання процесуальних обов`язків підозрюваної.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого та просив відмовити в його задоволенні, застосувати до підозрюваної більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю, посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність слідчим у клопотання та прокурором у судовому засіданні наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрювана ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала позицію захисника.

Заслухавши думку учасників процесу, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000218 від 15 березня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 304 КК України.

В ході досудового розслідування до вчинення вказаного кримінального правопорушення встановлено причетність громадянки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яку 28 березня 2023 року затримано в порядку ст. 208 КПК України.

28 березня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 30 березня 2023 року до підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 26 травня 2023 року без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 24 травня 2023 року продовжено строк тримання підозрюваної ОСОБА_4 під вартою строком до 22 липня 2023 року без визначення розміру застави.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 липня 2023 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000239 від 11 травня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 304 КК України до 6 (шести) місяців, тобто до 28 вересня 2023 року.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України підтверджується матеріалами кримінального провадження № 0000239 від 11 травня 2022 року в їх сукупності.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Вирішуючи питання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , суспільну небезпеку інкримінованих ОСОБА_4 кримінально протиправних дій, обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваної винною у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваної.

З приводу доводів захисника щодо необґрунтованості підозри, слідчий суддя зазначає про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, дійшов висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дані правопорушення.

Тобто матеріали кримінального провадження свідчать про те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України, що у відповідності до ст. 12 КК України є особливо тяжкими злочинами, за найтяжче з яких передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Вирішуючи питання про доведеність існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з наступного.

Слідчий суддя вважає, що ризики у кримінальному провадженні, досудове розслідування якого триває, та які знайшли свого підтвердження в ході застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та під час продовження троку тримання під вартою, не зменшились та продовжують існувати, а саме: переховуватись від слідства та/або суду, знищити, спотворити будь-які речі чи документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на інших підозрюваних, а також продовжити свою протиправну діяльність, що у своїй сукупності свідчить про неможливість запобігання ним шляхом застосування до підозрюваної іншого запобіжного заходу, менш обтяжливого, ніж тримання під вартою.

Відповідно до статті 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001 р. ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до пункту 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовується відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, в даному випадку ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні особливо тяжких злочинів, в цьому полягає суспільний інтерес, що виправдовує відповідний відступ.

При вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою, слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_4 , яка раніше не судима, незаміжня, офіційно не працевлаштована, має на утриманні неповнолітню дитину.

Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у вчиненніособливо тяжких кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 255, 307 КК України, що носили організований та систематичний характер, слідчий суддя не визначає розміру застави.

Із врахуванням вищевикладеного, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, слідчий суддя вважає, що прокурором в судовому засіданні доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваної, у зв`язку з чим дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, а строк тримання під вартою підозрюваної ОСОБА_4 продовженню до 15 вересня 2023 року та не вбачає підстав для задоволення клопотання підозрюваної та її захисника про застосування більш м`якого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з застосуванням електронного засобу контролю, оскільки з огляду на інкриміновані правопорушення в яких вона підозрюється не є дієвим запобіжним заходом щодо підозрюваної.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 2 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України, до 15 вересня 2023 року.

Визначити строк дії ухвали до 15 вересня 2023 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1