Провадження № 1-кс/202/5222/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

03 липня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Очитків Оратівського району Вінницької області, є громадянином України, українцем, має вищу освіту, обіймає посаду директора ТОВ «Мотто Рітейл», неодружений, не має на утриманні малолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваний у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з погодженим прокурором клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України.

Дане клопотання, згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 26 червня 2023 року.

Згідно з матеріалами клопотання, у ході проведення досудового розслідування встановлено факти незаконного виготовлення, зберігання, перевезення та збут підакцизних товарів (пального), підробки документів щодо походження підакцизних товарів (пального) та його легалізації, що вчинено службовими особами ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за попередньою змовою з службовими особами ТОВ «Лерсен ЛТД» , ТОВ «Мото Трейдінг» , ТОВ «Мото Рентал» , ТОВ «Тімакс Інвест» , ТОВ «Колотрейдінг» , ТОВ «Кард Сервіс Плюс» , ТОВ «Мотто Рітейл» , ТОВ «Південь Оіл Груп» , ТОВ «Бізнес Консалт ВНГ» , ТОВ «АГРІ ЛТД» , ТОВ «Імпекс ойл» , ТОВ «ПРАЙМ ГРУПП НАФТА» , ТОВ «ЕСК» та ФОП ОСОБА_7 ІПН НОМЕР_1 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що службові особи вказаних підприємств, будучи добре обізнаними з положеннями законодавства України, які регламентують порядок ліцензування виробництва та обігу пального, діючи умисно, з корисливих мотивів, зорганізувались для незаконного виготовлення підакцизних товарів (пального), його зберігання з метою збуту та збуту незаконно виготовленого пального, з подальшою його легалізацією.

Виробництво підакцизних товарів здійснюється на потужностях, що використовуються ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за адресою: Дніпропетровська область м. Павлоград, вул. Заводська, 44.

ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () є платником податків на загальних підставах, платником ПДВ та платник акцизного податку лише з реалізації пального.

Згідно зі злочинними намірами, схемою незаконного збагачення за рахунок реалізації незаконно виготовлених підакцизних товарів є проведення закупівлі нафти сирої та газового конденсату, інших компонентів палива та нафтопродуктів, як за готівкові кошти так і за безготівковим розрахунком, виробництво підакцизних товарів, які не відповідають вимогам ДСТУ, збут останніх до мереж АЗС під виглядом бензину та дизельного пального, маскування незаконного походження підакцизних товарів шляхом укладання угод та здійснення фінансових операцій щодо товару, спрямованих на приховування фактичного його руху, а також проведення операцій з формування податкового та бухгалтерського обліку щодо фіктивної закупівлі нафти, газового конденсату, пального, проведення безтоварних операцій з їх реалізації на підконтрольні фірми, реалізація пального реальному сектору економіки за легалізованими документами отриманими від СПД при фактичному постачанні пального з міні - НПЗ, підміна кодів УКТ ЗЕД.

При цьому саме виробництво підакцизної групи товарів повинно було бути замасковано під здійснення законної господарської діяльності з переробки сировини на готову продукцію, а саме на сировину вуглеводневу УКТ ЗЕД 38140090 та абсорбент компонент дизельного палива газоконденсатний УКТ ЗЕД 38140090, згідно з ТУ-У 20.1-2:2012 та ТУ-У 23919929.011 2000, що в свою чергу ззовні створювало вигляд законної господарської діяльності.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з червня 2022 року до березня 2023 року за вищевказаною схемою незаконно виготовлено, відвантажено та доставлено до місць збуту 157 (сто п`ятдесят сім) автоцистерн із вмістом незаконно виготовлених підакцизних товарів, а з метою їх легалізації укладено угоду між ТОВ «Лерсен ЛТД» та ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за № 0107/22-1 на поставку «нафтопродуктів».

Крім того встановлено, що починаючи з 14.11.2022 року службові особи ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за попередньою змовою з службовими особами ТОВ «Лерсен ЛТД» , ТОВ «Мото Трейдінг» , ТОВ «Мото Рентал» , ТОВ «Тімакс Інвест» , ТОВ «Колотрейдінг» , ТОВ «Кард Сервіс Плюс» , ТОВ «Мотто Рітейл» , ТОВ «Південь Оіл Груп» , ТОВ «Бізнес Консалт ВНГ» , ТОВ «АГРІ ЛТД» , ТОВ «Імпекс ойл» , ТОВ «ПРАЙМ ГРУПП НАФТА» , ТОВ «ЕСК» та ФОП ОСОБА_7 ІПН НОМЕР_1 , що здійснюють офіційне придбання підакцизних товарів, шляхом зміни даних у єдиному реєстрі акцизних накладних та підробки товарно-транспортних накладних, налагодили взаємодію щодо передачі даних єдиного реєстру акцизних накладних, з подальшим складанням підроблених документів щодо маскування походження підакцизного товару.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження було зафіксовано факт завантаження підакцизних товарів з потужностей ТОВ «Павлоградський Нафтопереробний Завод» за адресою: Дніпропетровська область м. Павлоград, вул. Заводська, 44, що не відповідало супровідним транспортним документам.

Розвантаження вказаних підакцизних товарів здійснювалось до стаціонарних акцизних складів, що використовуються мережею АЗС «МОТТО» та ТОВ «ПРАЙМ ГРУПП НАФТА» на території України.

Таким чином встановлено, що службові особи ТОВ «Павлоградський нафтопереробний завод» () за попередньою змовою з службовими особами ТОВ «Лерсен ЛТД» , ТОВ «Мото Трейдінг» , ТОВ «Мото Рентал» , ТОВ «Тімакс Інвест» , ТОВ «Колотрейдінг» , ТОВ «Кард Сервіс Плюс» , ТОВ «Мотто Рітейл» , ТОВ «Південь Оіл Груп» , ТОВ «Бізнес Консалт ВНГ» , ТОВ «АГРІ ЛТД» , ТОВ «Імпекс ойл» , ТОВ «ПРАЙМ ГРУПП НАФТА» , ТОВ «ЕСК» та ФОП ОСОБА_7 ІПН НОМЕР_1 , діючи з прямим умислом направленим на маскування незаконного походження підакцизних товарів та послідуючу легалізацію коштів отриманих злочинним шляхом, вчиняють підробку товарно-транспортних та акцизних накладних, тим самим маскуючи місце виготовлення та фактичного придбання не облікованих, незаконно виготовлених акцизних товарів, які в послідуючому збуваються через мережу АЗС, внесення відомостей до ЄРАН спрямованих на легалізацію незаконно виготовлених підакцизних товарів, введення їх в реальних сектор економіки та необхідності у збільшенні документальних офіційних об`ємів пального з метою створення ззовні вигляду проведення законної господарської діяльності, що має ознаки складу злочинів, передбачених ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 362 та ч. 1 ст. 366 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що вказані кримінальні правопорушення вчинені у складі організованої групи з числа співорганізаторів ОСОБА_8 власник та бенефіціар ТОВ «Павлоградський Нафтопереробний Завод», ОСОБА_9 , виконавців та пособників ОСОБА_10 директора ТОВ «Павлоградський Нафтопереробний Завод», ОСОБА_11 , яка відповідала за ведення бухгалтерського обліку тіньового виробництва, зберігання та реалізації пального, ОСОБА_12 , який відповідав безпосередній контроль технологічним процесом переробки нафтопродуктів та виготовлення підакцизних товарів, а саме дизельного палива та бензину, ОСОБА_13 співвласника ТОВ «ТІМАКС ІНВЕСТ», ОСОБА_14 директору ТОВ «Лерсен ЛТД», ОСОБА_15 - директора ТОВ «Південь Ойл Груп», ОСОБА_4 директора ТОВ «МОТТО РІТЕЙЛ», що входять до групи компаній мережі АЗС під брендом «МОТТО» - відповідали за збут незаконно виготовлених підакцизних товарів через мережу АЗС, директорами яких вони є.

15.06.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами у їх сукупності.

Слідчий в обґрунтування клопотання та необхідності застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, зазначив про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку слідчого запобіжні заходи не пов`язані із триманням під вартою не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобіганню ризикам, у зв`язку із чим просив застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 на 60 днів з визначенням застави у розмірі 5 000 000 (п`ять мільйонів) гривень.

27 червня 2023 року через канцелярію суду від захисника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 надійшли заперечення на клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , відповідно до яких просив відмовити повністю у задоволенні клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначив, що заявлений слідчим розмір застави є непомірним для підозрюваного.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити, наголошуючи на наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів з визначенням застави у розмірі 5 000 000 (п`ять мільйонів) гривень. Вказані обставини на думку прокурора виправдовують тримання підозрюваного під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не зможуть запобігти вказаним ризикам.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав раніше наданні заперечення на клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 . Просив відмовити в задоволенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Якщо слідчий суддя дійде висновку за доцільне застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою просив врахувати при визначенні застави сукупний дохід підозрюваного.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав доводи свого захисника.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення прокурора, підозрюваного, захисника підозрюваного, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000358 від 30 вересня 2022 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 362, ч. 1 ст. 366 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою.

В ході досудового розслідування встановлено причетність ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

15 червня 2023 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених: ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204 КК України, а саме у незаконному виготовленні пального, зберіганні з метою збуту, збуті незаконно виготовленого пального, вчинене в складі організованої групи, виступаючи пособником; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362 КК України, а саме у несанкціонованій зміні інформації, що оброблюється в електронно-обчислювальних машинах (комп`ютерах), автоматизованих системах чи комп`ютерних мережах або зберігається на носіях такої інформації, вчинені особою, яка має право доступу до неї, вчинені повторно, організованою групою, виступаючи пособником; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України, а саме у складанні, видачі службовою особою завідомо не правдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо не правдивих відомостей, вчинене в складі організованої групи, виступаючи пособником.

Отже, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України, за найтяжче з яких законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк до трьох років, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , суспільну небезпеку інкримінованого ОСОБА_4 кримінально протиправних дій, обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінальних правопорушень; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного.

З приводу доводів захисника щодо необґрунтованості підозри, слідчий суддя зазначає про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому слідчий суддя звертає увагу, що обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

За таких умов, слідчий суддя, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, дійшов висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дані правопорушення.

Вирішуючи питання про доведеність існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з наступного.

В ході судового розгляду встановлено, що є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 дійсно може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, оскільки останній усвідомлюючи про невідворотність настання покарання за злочин, у вчиненні якого він підозрюється, може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Також слідчий суддя погоджується із існуванням ризиків, передбачених п.п. 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки у ході досудового розслідування було отримано дозвіл на проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , який є директором ТОВ «Мотто Рітейл», однак, будь-які документи фінансово-господарської діяльності не виявлено, що вказує на приховування їх та наявність можливості їх знищити або спотворити.

Також ОСОБА_4 , як пособник в складі організованої групи, міг накопичити фінансові ресурси та інші цінності, з використанням яких останній може чинити протиправний вплив на свідків та інших підозрюваних.

Крім того, ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальні правопорушення, у яких підозрюється, оскільки досудове розслідування триває та наразі не встановлено всіх учасників злочинної групи, підозрюваний перебуваючи на волі зможе вказівками та порадами сприяти ухиленню від відповідальності інших учасників злочинного об`єднання та підозрюваний був активним учасником злочинної організації та приймав участь у злочинах, вчинюваних злочинною організацією систематично, протягом тривалого часу.

Також слідчим суддею враховано дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має постійне місце реєстрації та проживання, офіційно працевлаштований, неодружений, не має на утриманні малолітніх дітей.

Таким чином, слідчий суддя, із врахуванням всіх обставин справи, наявних доказів та того, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, дійшов висновку про доведеність існування ризиків, зазначених у клопотанні слідчого, неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та дотримання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, суспільний інтерес, всі обставини справи, роль підозрюваного в злочинній організації, матеріальне становище та соціальні зв`язки підозрюваного, вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Враховуючи викладене, ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, майновий стан підозрюваного, суворість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 , слідчий суддя доходить висновку, що має місце виключний випадок, оскільки останній як пособник спільно з іншими встановленими та невстановленими особами організованої групи вчинив незаконне виготовлення підакцизних товарів, зберігання з метою збуту, службове підроблення, несанкціоновану зміну інформації в єдиному реєстрі акцизних накладних, збут незаконно виготовлених підакцизних товарів, а також використання, розпорядження майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі здійснення фінансових операцій, правочинів та вчинення дій, спрямованих на приховування, маскування походження такого майна, його переміщення та місцезнаходження особою, яка знала, що таке майно прямо чи опосередковано, повністю чи частково одержано злочинним шляхом. Під час реалізації незаконно виготовлених акцизних товарів (нафтопродуктів) здійснювалися фінансові операції в особливо великих розмірах.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа.

Враховуючи положення ст. 182 КПК України та практику Європейського суду з прав людини, слідчий суддя вважає, що достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки підозрюваного у даному кримінальному провадженні є застава в розмірі 5 000 000 гривень.

Такий розмір застави, на думку слідчого судді, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваного.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, вважаю за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (перебуває), без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування) та місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Враховуючи викладене клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 3, 42, 176, 177, 182, 183, 186, 193, 194, 196, 197 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 204; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 362; ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 204, ч. 2 ст. 204; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 362; ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч.1 ст. 366 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 13 серпня 2023 року.

Визначити відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у кримінальному провадженні у розмірі 5 000 000 (п`ять мільйонів) грн. 00 коп.

У випадку внесення підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановленої застави у розмірі 5 000 000 (п`ять мільйонів) грн. 00 коп., вважати, що до нього обрано запобіжний захід у вигляді застави.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконувати наступні обов`язки на строк 13 серпня 2023 року:

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає (перебуває), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання (перебування) та місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд із України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій підозрюваний тримається під вартою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки підозрюваного.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Визначити строк дії ухвали до 13 серпня 2023 року.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1