Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9320/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 ,за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0001662, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.345 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Вишгород, проживаючого АДРЕСА_1 , приватного підприємця, керівника ГО «Автомайдан», не одруженого, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 345 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва звернувся з клопотанням слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 з клопотанням, яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001662, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.345 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 345 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 08.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001662, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.

09.08.2023 слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 08.08.2023 приблизно об 11 годині 30 хвилини біля адміністративної будівлі управління авіації та поліції на воді Національної поліції України, за адресою: м. Київ, вул. Електриків, 25-Ж, на добовому чергуванні відповідно до графіку чергової частини сектору моніторингу відділу поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві на серпень 2023 перебував лейтенант поліції у форменому одязі із знаками розрізнення лейтенант поліції ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також у форменому одязі із знаками розрізнення старший сержант поліції ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виконуючи свої службові обов`язки щодо перебування на добовому чергуванні.

Того ж, дня за вище вказаною адресою на автомобілі марки «VOLKSWAGEN» моделі «AMAROK», д.н.з. « НОМЕР_1 », приїхав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , будучи незадоволеним роботою поліції, у якого раптово виник злочинний умисел на вчинення погрози насильством та знищення або пошкодження майна щодо працівників правоохоронного органу, у зв`язку з виконанням цими працівниками службових обов`язків.

Реалізуючи свій злочинний умисел, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, 08.08.2023 об 11 годині 39 хвилини,

ОСОБА_4 , перебуваючи у вище вказаному автомобілі вийшовши із автомобіля почав кидати в сторону ОСОБА_8 та ОСОБА_9 автомобільні шини, висловлюючись нецензурною лексикою в бік поліцейських, погрожуючи насильством та знищенням чи пошкодженням майна, зокрема адміністративної будівлі управління авіації та поліції на воді Національної поліції України, розташованої за адресою: вул. Електриків, 25-Ж, у м. Києві, шляхом підпалу вказаної будівлі.

Продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел ОСОБА_4 , перебуваючи за тією ж адресою, знаходячись в автомобілі марки «VOLKSWAGEN» моделі «AMAROK», д.н.з. « НОМЕР_1 », перебуваючи за кермом вказаного автомобіля опустивши скло витягнув предмет зовні схожий на пістолет, який направив в сторону ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , продовжуючи погрожувати застосуванням насильства та знищенням чи пошкодженням майна, які у тому числі були адресовані керівництву відділу поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Орган досудового слідства вважає, що з метою забезпечення нормальної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання процесуальних рішень у справі, необхідно застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладені на нього процесуальні обов`язки. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені у п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Запобігти даним ризикам, з урахуванням тяжкості вчинено злочину та особи ОСОБА_4 може лише обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання за вищевказаними підставами та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його захисники у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання, посилаючись на те, що клопотання є необґрунтованим, ризики не доведені, подали відповідні письмові заперечення.

Слідчий суддя, дослідивши зміст клопотанням про застосування запобіжного заходу та додані до нього матеріали, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що у провадженні слідчого відділу Подільського УП ГУНП у місті Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 08.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001662, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.

09.08.2023 слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.

Процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою у м. Києві.

ОСОБА_4 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні погрози насильством, знищення чи пошкодження майна, щодо працівника правоохоронного органу, а також щодо його близьких родичів у звязку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.345 КК України.

Копія клопотання про застосування запобіжного заходу та додатки вручені підозрюваному у встановлений законом термін.

Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строки.

Мотиви і оцінка слідчого судді щодо клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у ст.184 КПК України, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явились нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2)виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді на даному етапі кримінального провадження доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

Слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні вказаного в клопотанні кримінального правопорушення, слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, повинен визначити лише чи є його причетність до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування відносно нього запобіжного заходу.

Доводи сторони захисту щодо необґрунтованості повідомленої підозри, за своєю суттю зводяться до оцінки наявних у сторони обвинувачення доказів з точки зору їх належності, допустимості і достатності для висновку про остаточну винуватість підозрюваного, що виходить за межі повноважень слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Оцінку таким доказам і кінцевий висновок щодо винуватості особи має надати суд під час розгляду справи по суті.

Враховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_4 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, вчинив зазначене кримінальне правопорушення та на даному етапі досудового розслідування є достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про обґрунтованість пред`явленої підозри, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується підозрюваному органом досудового розслідування.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_4 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акту, а не під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

У зв`язку з цим, суд не приймає до уваги заперечення сторони захисту про необґрунтованість підозри.

Щодо наявності ризиків та їх обґрунтованість.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Оцінюючи ризик переховування з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що вивченням даних про особу підозрюваного встановлено, що він раніше не притягувався до кримінальної відповідальності, офіційно здійснює підприємницьку діяльність, має постійне місце проживання.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні погрози насильством, знищення чи пошкодження майна, щодо працівника правоохоронного органу, а також щодо його близьких родичів у звязку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.345 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до категорії не тяжких злочинів, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до трьох.

Із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Отже, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» та «Бессієв проти Молдови», в яких зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Отже, слідчий суддя вважає, що, незважаючи на наявність стійких соціальних зв`язків, є достатня вірогідність того, що під важкістю відповідальності підозрюваний може переховуватися від органів слідства та суду, а отже наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КК України.

Ризик впливу на свідків потерпілого у даному кримінальному провадженні слідчий суддя також вважає актуальним, оскільки на даному етапі досудового розслідування ще не встановлено та не допитано виключне коло свідків, покази яких мають суттєве значення для досудового розслідування. Обґрунтованість вказаного ризику відповідає позиції Європейського суду з захисту прав людини, який у справі «Летельє проти Франції» звертає увагу на актуальність реальної загрози чинення тиску на свідків на початкових стадіях досудового розслідування.

Таким чином, в судовому засіданні підтверджується наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Доводи сторони захисту про відсутність ризиків спростовуються стадією кримінального провадження, в якому досудове розслідування не закінчено, свідки не були допитані безпосередньо судом, у зв`язку з чим наявна потреба у застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою.

Інші доводи сторони захисту будуть перевірятися в судовому засіданні складом суду під час судового розгляду справи по суті та їм буде надана відповідна правова оцінка, з огляду на те, що слідчому судді на момент розгляду клопотання не надається весь обсяг доказів у кримінальному провадженні.

Щодо наявності підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Метою застосування на стадії досудового розслідування запобіжного заходу відповідно до положень ч.1 ст.177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, про які зазначав прокурор у клопотанні.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , обставини вчинення злочину та його наслідки і суспільну небезпеку, особу підозрюваного, а також те, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати про наявність ризиків, зазначених у клопотанні, для запобігання яких слідчий суддя вважає недостатнім застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

У зв`язку з наведеним, клопотання в частині обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту є обґрунтованим, прокурором в судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 ЦПК України, та наявність яких встановлена в судовому засіданні.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання сторони обвинувачення про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, однак з урахуванням вищенаведених підстав, слідчий суддя не вбачає необхідності застосувати цілодобовий домашній арешт.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176, 177,178, 181, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0001662, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.345 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити частково.

Застосувати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, з забороною залишати місце свого проживання, за адресою АДРЕСА_1 ,з 22 год. 00 хв. до 06 год.00 хв. Покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора або суду у визначений час;

- не відлучатися з м. Києва без дозволу слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; - не залишати місце проживання, а саме адресу: АДРЕСА_1 , з 22 год. 00 хв. до 06 год.00 хв.

- заборонити спілкуватись з потерпілими та свідками по кримінальному провадженню без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Звільнити ОСОБА_4 негайно з під-варти із зали суду. Строк дії ухвали встановити до 08 жовтня 2023 року, в межах строку досудового розслідування. Термін дії покладених обов`язків, а також термін дії ухвали визначити, до 08 жовтня 2023 року.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати на виконання в Подільське управлінню поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві. Виконання ухвали покласти на слідчого Подільського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві в провадженні якого перебуває кримінальне провадження. Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1