ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

02 серпня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/2766/22

Провадження № 11-сс/4820/280/23

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

заявника ОСОБА_5 ,

представника заявника ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Хмельницький в режимі відеоконференції заяву ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_3 в судовому провадженні за апеляційними скаргами заявника ОСОБА_5 та представника заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.06.2023 року, про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених службових осіб ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому щодо невнесення відомостей до ЄРДР,

ВСТАНОВИЛА:

Під час судового розгляду ОСОБА_5 заявив клопотання про відвід судді ОСОБА_3 у даному судовому провадженні, яка на його думку є упередженою і зацікавленою в результатах розгляду цієї судової справи, з огляду на те, що вона була суддею в його судовій справі.

Дослідивши клопотання заявника ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_3 , колегія суддів приходить до висновку, що воно задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Неупередженість судового розгляду передбачає, що суддя при здійсненні правосуддя у конкрентному кримінальному провадженні є суб`єктивно вільним від особистих переконань стосовно учасників судового провадження, його дії повинні виключати будь-які обґрунтовані сумніви у цьому, тобто суддя повинен бути об`єктивно безстороннім. Суддя не повинен мати будь-якого інтересу у провадженні за винятком одного - правильного застосування закону.

Під час судового розгляду суддя повинен однаково ретельно аналізувати доводи обвинувачення та захисту, керуючись при цьому тільки інтересами правосуддя.

Неупередженість - категорія, з одного боку, суб`єктивна, що залежить від суб`єктивних факторів, а з другого - об`єктивна, що формується під впливом об`єктивних умов, які забезпечують її прояв.

До об`єктивних умов забезпечення неупередженості суддів слід віднести побутову судової системи, особливий порядок фінансування суддів, порядок призначення і звільнення суддів, їх матеріальне та соціальне забезпечення, незалежність, недоторканість і незмінюваність суддів.

Неупередженість - категорія, у тому числі суб`єктивна, що залежить не тільки від об`єктивних умов. а й від вольових настав суб`єкта. неупередженість передбачає, що суддя прямо чи непрямо незацікавлений у вирішенні кримінального провадження, що є предметом його розгляду.

Під прямою особистою зацікавленістю слід розуміти таку зацікавленість у кримінальному провадженні, коли суддя має особистий матеріальний чи інший інтерес, який буде чи може бути затронутий під час судового розгляду.

Під непрямою особистою зацікавленістю слід розуміти таку зацікавленість, коли суддя, хоча безпосередньо и не зацікавлений у результаті судового розгляду, однак зацікавлені інші особи, інтереси яких не байдужі судді у зв`язку з родинними, дружніми зв`язками, через близькі стосунки тощо.

Отже, особиста чи суб`єктивна безсторонність суддів презумується, доки не доведено інше. В межах суб`єктивного тесту заявник має надати документ щодо упередженості суду.

Для забезпечення неупередженості та об`єктивності суддів у кримінальному процесуальному законі встановлений перелік обставин, які перешкоджають участі судді у розгляді матеріалів конкретного кримінального провадження (ст. 75, 76 КПК ).

Колегія суддів зазначає, що ОСОБА_5 не надав об`єктивних доказів, що викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_3 .

Також, колегія суддів приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини стосовно вимоги безсторонності (неупередженості) суду.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Findlay v.United Kingdom» від 25.02.1997 вказував, що безсторонність (неупередженість) суду має два аспекти: 1) суд повинен бути суб`єктивно вільним від особистих упереджень чи переваг у конкретній справі; 2) суд повинен бути об`єктивно безстороннім, тобто повинен гарантовано виключати будь-який обґрунтований сумнів щодо конкретної справи (справи «Dulut v. Austria» від 22.02.1996, «Thomann v. Switzerland» від 10.06.1996, «Bochan v. Ukraine» від 03.05.2007).

Відповідно до суб`єктивного критерію безсторонності, жоден з членів суду не має виявляти будь-якої особистої прихильності або упередженості. Застосовуючи суб`єктивний критерій, ЄСПЛ неодноразово ухвалював, що «особиста безсторонність судді має презумуватися, доки не доведено протилежне» (справа «Le Comple, Van Leuven and De Meyere v. Belgium» від 23.06.1981).

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що не вбачається підстав для відводу судді ОСОБА_3 .

З урахуванням викладеного та керуючись вимогами ст.ст. 76, 81 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання ОСОБА_5 про відвід судді ОСОБА_3 у судовому провадженні за апеляційними скаргами заявника ОСОБА_5 та представника заявника ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.06.2023 року, про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених службових осіб ТУ ДБР, розташованого у м.Хмельницькому щодо невнесення відомостей до ЄРДР - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді