СВАЛЯВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 306/1426/23
Провадження № 1-кс/306/165/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.06.2023 року м. Свалява

Слідчий суддя Свалявського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУ НП в Закарпатській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Свалявського відділу Мукачівської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні № 0000265 від 05.06.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернувся в суд із вищезгаданим клопотанням, посилаючись на те, що у що 04.06.2023 надійшло повідомлення по лінії 102 від гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 , про те що 04.06.2023 року близько 16:58 год. на території ж/д вокзалу за адресою: м. Свалява, вул. Вокзальна, невідома особа перебуваючи в залі очікування викрала у його дружини гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мобільний телефон марки «Техно», вартістю близько 2000 гривень, чим саме завдала ОСОБА_6 матеріальну шкоду на вказану суму.

Відомості про дану подію було зареєстровано СВ відділення поліції №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000265 від 05.06.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході огляду місця події від 13.06.2023 року, а саме, службового кабінету № 29 ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, що за адресою м. Свалява, вул. Духновича, 6, Закарпатської області, було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «TECNO», золотистого кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , який поміщено до крафтового пакету НПУ СУ на якому нанесено відповідні пояснювальні написи та підписи понятих. Постановою слідчого від 14.06.2023 року, вищевказаний телефон визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Клопотання мотивує тим, що з метою збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, проведення відповідних експертиз є необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Учасники судового провадження в судове засідання не з`явилися.

Слідчий подав заяву про розгляд клопотання без його участі, так як буде зайнятий в проведенні інших слідчих дій, вимоги такого підтримав, наполягав на його задоволенні (а.с. 14).

За правилами ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників судового провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, оцінивши докази у їх сукупності, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Як убачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у провадженні СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області знаходиться кримінальне провадження №0000265 від 05.06.2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України (а.с. 5).

Підставою внесення відомостей до ЄРДР стала заява ОСОБА_5 від 07.06.2023 року, про те, що 04.06.2023 року близько 16:58 год. на території ж/д вокзалу за адресою: м. Свалява, вул. Вокзальна, невідома особа перебуваючи в залі очікування викрала у його дружини гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мобільний телефон марки «Техно», вартістю близько 2000 гривень, чим саме завдала ОСОБА_6 матеріальну шкоду на вказану суму (а.с. 7).

Згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 13.06.2023 року, остання повідомила, що 09.06.2023 року, вона в ломбарді придбала мобільний телефон марки «Tecno» золотистого кольору, вартість якого складала 1600 грн. Зазначила, що користувалася даним телефоном допоки, працівники поліції не повідомили їй, що вказаний телефон є краденим. Указує, що добровільно надала мобільний телефон працівникам поліції для огляду, вилучення та приєднання до матеріалів кримінального провадження, оскільки купуючи такий не знала, що він є краденим і ніякого відношення до вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного з його викраденням не має (а.с. 8-9).

Як убачається з протоколу огляду місця події від 13.06.2023 року, проведеного на підставі заяви ОСОБА_7 , а саме, службового кабінету № 29 ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області, що за адресою м. Свалява, вул. Духновича, 6, Закарпатської області, було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «TECNO», золотистого кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , який поміщено до крафтового пакету НПУ СУ на якому нанесено відповідні пояснювальні написи та підписи понятих (а.с. 10-12).

Постановою слідчого СВ ВП № 1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області від 14.06.2023 року, вищевказаний мобільний телефон визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні (а.с. 13).

Згідно вимог ч. 2 ст. 173 КПК України - при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя враховує: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність; можливість відшкодування шкоди , завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України - арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З системного аналізу зазначеної статті КПК України в сукупності з іншими його нормами можна зробити висновок, що арешт, як захід забезпечення кримінального провадження може бути застосований слідчим суддею виключно у випадку коли щодо майна, на яке просять накласти арешт, існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої законом від 17.07.97 № 475/97-ВР, передбачено право фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном, не допускається позбавлення особи її власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, визнано право держави на здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Положення ч. 4 ст. 173 КПК України визначають обов`язок суду застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Зважаючи на те, що твердження слідчого підтверджені належними, допустимими доказами, перевіривши додані до матеріалів клопотання докази, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання належить задовольнити, наклавши арешт на тимчасово вилучене під час огляду обшуку від 13.06.2023 року майно, із забороною використовувати та розпоряджатися тимчасово вилученим майном, до прийняття кінцевого рішення у даному кримінальному провадженні.

Крім того, необхідно зазначити, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Відповідно до ст. 175 КПК України - ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 170-173, 175, 395 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «TECNO», золотистого кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , який поміщено до крафтового пакету НПУ СУ на якому нанесено відповідні пояснювальні написи та підписи понятих із забороною його подальшого використання та розпорядження - до прийняття кінцевого рішення по даному кримінальному провадженні.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали надіслати учасникам судового процесу не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ

СВАЛЯВСЬКОГО РАЙОННОГО СУДУ

ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ ОСОБА_1