ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/448/22 Справа № 712/7064/21 Доповідач в апеляційній інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 304 КПК України
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючогоОСОБА_1
суддівОСОБА_2 , ОСОБА_3
секретаря за участю прокурора захисника скаржника ОСОБА_4 ОСОБА_5 ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 жовтня 2022 року про скасування повідомлення про підозру від 22 березня 2019 року у кримінальному провадженні № 0004549 від 24.05.2016 року відносно ОСОБА_7 за ч. 3 ст. 382 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Захисник ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси зі скаргою на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України.

В обґрунтування скарги вказував, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Черкаській області перебуває кримінальне провадження № № 0004549 від 24.05.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України.

В рамках розслідування даного кримінального провадження 22 березня 2019 року слідчим складено повідомлено про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України.

Захисник вказував, що повідомлення складено та здійснено з порушенням кримінально-процесуального закону, а саме матеріали кримінального провадження містять три адреси проживання ОСОБА_7 у АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 . За останньою адресою проживають батьки ОСОБА_7 . Проте, матеріали справи не містять відомостей про належне повідомлення ОСОБА_7 хоча б за однією адресою в порядку, встановленому ст. 135 КПК України.

Також зазначав, що повідомлення про підозру ОСОБА_7 складено поза межами строку досудового розслідування, встановленого ст. 219 КПК України. Крім того, підозра ОСОБА_7 є необґрунтована, оскільки матеріали кримінального провадження не містять доказів причетності його до скоєння злочину.

Просив слідчого суддю скасувати повідомлення про підозру від 22.03.2019 року відносно ОСОБА_7 .

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 жовтня 2022 року скаргу захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , задоволено.

Скасовано повідомлення про підозру від 22 березня 2019 року у кримінальному провадженні № 0004549 від 24.05.2016 року відносно ОСОБА_7 за ч. 3 ст. 382 КК України.

Слідчий суддя мотивував ухвалу тим, що під час вручення повідомлення про підозру був порушений його порядок. Також слідчий суддя, погодився із твердженням сторони захисту, щодо здійснення повідомлення про підозру ОСОБА_7 поза межами строків досудового розслідування, визначених ч. 1 ст. 219 КПК України.

Крім того, слідчий суддя вказав, що скасування повідомлення про підозру згідно кримінально-процесуального законодавства не позбавляє орган досудового розслідування, слідчого/прокурора можливості виправити недоліки, встановлені в ухвалі слідчого судді про скасування підозри, зазначити беззаперечні факти та зібрані докази й вручити повідомлення про підозру повторно.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_9 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси та постановити нову ухвалу, якою відмовити в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 .

В обґрунтування апеляційної скарги прокурор зазначає, що ухвала слідчого судді від 18 жовтня 2022 року є незаконною, необґрунтованою, такою, що винесена з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню.

Вважає, що під час розгляду даної справи, слідчий суддя мав вирішити, чи підлягає оскарженню повідомлення про підозру в межах кримінального провадження № 0004549 від 24.05.2016 року.

Так, у вказаному кримінальному провадженні під час досудового розслідування стороною захисту оскаржену до слідчого судді повідомлення про підозру в порядку пункту 10 частини 1 ст. 303 КПК України. Частину 1 ст. 303 КПК України було доповнено пунктом 10 щодо можливості оскарження під час досудового розслідування повідомлення про підозру на підставі Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року. Це доповнення набрало чинності 15.03.2018 року та введено в дію 16.03.2018 року, не має зворотної дії в часі та застосовується до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін.

Отже, шляхом прямої вказівки в Законі України № 2147-VIII від 03.10.2017 року визначено питання щодо дії норми пункту 10 частини 1 статті 303 КПК України.

Відомості про кримінальне правопорушення у кримінальному провадженні № 0004549 були внесені 24.05.2016 року, тобто до набуття чинності відповідних змін, які зворотної дії не мають та не застосовуються до таких кримінальних проваджень в силу прямої вказівки закону.

Таким чином, сторона захисту подала скаргу в межах кримінального провадження, до якого не застосовується зазначений вище пункту КПК України (у редакції Закону України № 2147-VIII від 03.10.2017 року). Саме з цих підстав слідчий суддя дійшов хибної думки щодо задоволення скарги адвоката, замість прийняття рішення про відмову у розгляді скарги по суті.

В судове засідання скаржник ОСОБА_7 не з`явився, хоча про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином.
Крім того, апеляційний суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана бути зацікавленою провадженням у її справі, добросовісно виконувати процесуальні обов`язки.
Зважаючи на викладене, а також враховуючи строки розгляду даної категорії справ, колегія суддів приходить до висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за відсутності скаржника ОСОБА_7 , що не суперечить положенням ч. 1 ст. 172 та ч. 4 ст. 405 КПК України.
При подачі апеляційної скарги прокурор просив колегію суддів поновити, пропущений з поважних причин, строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 18 жовтня 2022 року.

В обґрунтуванні даного клопотання прокурор вказує, що скарга адвоката ОСОБА_6 надійшла до Соснівського районного суду м. Черкаси 25 червня 2021 року. Таким чином розгляд скарги тривав один рік та майже чотири місяці, що є грубим порушенням вимог ч. 2 ст. 306 КПК України.

Прокурор вказує, що остання повістка у даній справі від 20.01.2022 року надходила до Черкаської окружної прокуратури 21 січня 2022 року та була зареєстрована у автоматизованій системі електронного документообігу.

Крім того, судове засідання 18 жовтня 2022 року проведено за відсутності слідчого та прокурора, без їх належного повідомлення (судові повістки не надходили, в телефонному режимі не викликалися). Про прийняте слідчим суддею рішення процесуальному прокурору стало відомо лише 14 листопада 2022 року, після офіційно надходження ухвали суду до Черкаської окружної прокуратури, що стало причиною пропущення строку подання апеляційної скарги.

Наступного дня після отримання ухвали слідчого судді, а саме 15 листопада 2022 року, прокурором, офіційно через канцелярію суду було подано заяву про ознайомлення з матеріалами справи та надання копій записів судових засідань. Однак станом на дату подання апеляційної скарги вищевказаної інформації надано не було.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення прокурора, який підтримав апеляційну скаргу і просив її задовольнити, захисника скаржника ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 , який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали провадження і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Щодо клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 395 КПК України ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення. Згідно частини 3 зазначеної статті, якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

За змістом ч. 1 ст. 117 КПК України, пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи, ухвалою слідчого судді, суду.

При цьому, законом не зазначено переліку підстав при наявності яких строк на оскарження підлягає поновленню і це питання має вирішуватися судом, з урахуванням всіх встановлених обставин справи.

Апеляційний суд звертає увагу, що під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строків на оскарження судового рішення, такі підстави.

Вказане узгоджується з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, згідно з якою вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності; див.: рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява №3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року; рішення у справі «Устименко проти України» (Ustimenko v. Ukraine), заява №32053/13, п. 47, від 29 жовтня 2015 року).

Таким чином, при вирішенні питання, чи дотрималася особа, яка подала апеляційну скаргу, передбаченого ст. 395 КПК України строку на апеляційне оскарження, слід чітко встановити початок перебігу цього строку та його закінчення.

Встановлено, що 12 жовтня 2022 року була сформована повістка про виклик до суду в кримінальному провадженні № 712/7064/21, яка адресована Черкаській окружній прокуратурі (а.с. 64). Проте, в матеріалах справи відсутні дані про направлення та отримання повістки адресатом.

Згідно до приписів ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Як вбачається з матеріалів справи, судове засідання 18 жовтня 2022 року проведено за відсутності прокурора та слідчого. Крім того, відсутній журнал судового засідання, довідка про не фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до супровідного листа № б/н від 07 листопада 2022 року Соснівського районного суду м. Черкаси направив Черкаській окружній прокуратурі та Черкаському РУП ГУНП в Черкаській області копію ухвали від 18.10.2022 року для відому та виконання (а.с. 86).

Вказану ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.10.2022 року Черкаська окружна прокуратура отримала 14 листопада 2022 року (а.с. 93).

17 листопада 2022 року прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_5 звернувся до Черкаського апеляційного суду зі скаргою на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.10.2022 року (а.с. 88-92).

Отже, оскаржувана ухвала постановлена 18 жовтня 2022 року без участі учасників процесу (а.с. 75) та виготовлена слідчим суддею 21.10.2022 року (а.с. 78-85).
За таких обставин та з метою належної реалізації права заявника на апеляційне оскарження рішення суду, колегія суддів вважає, що прокурору Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_5 слід поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 жовтня 2022 року.
Щодо доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до статті 55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

Відповідно до ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно із загальновизнаним принципом права, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплено в частині ч. 1 ст. 58 Конституції України, відповідно до якого дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності й припиняється з утратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали чи мали місце (офіційне тлумачення цього конституційного положення наведено в Рішенні Конституційного Суду України від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99).

Водночас Конституція України в ст. 58 допускає зворотну дію законів у часі, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Формою реалізації ч. 1 ст. 58 Конституції України є положення ч. 1 ст. 5 КПК України, 2012 року, яка регулює дію норм кримінального процесуального закону в часі та згідно з якою процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається відповідно до положень цього Кодексу, чинних на момент початку виконання дії або прийняття такого рішення.

На відміну від кримінального (матеріального) закону, чинний кримінальний процесуальний закон не має зворотної дії навіть у тих випадках, коли його правила є більш сприятливі для учасників кримінального провадження. Повернення процесу (процесуальних дій) неможливе.

Як вбачається з матеріалів скарги, інформація про вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України, за підозрою ОСОБА_7 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004549 24 травня 2016 року.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII, частина перша ст. 303 КПК України, 2012 року, була доповнена пунктом 10, який, за загальним правилом, підлягає застосуванню з дати набрання чинності цим Законом в частині таких змін.

Згідно п. 4 § 2 «Прикінцеві положення» Розділу 4 Закону № 2147-VІІІ, положення п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України вводиться в дію через три місяці після набрання чинності цим Законом, не мають зворотної дії у часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію цих змін відповідно до п. 7 § 1 розділу 4 вказаного Закону, тобто з 16 березня 2018 року.

Таким чином, з підстав, зазначених у п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя уповноважений розглянути скаргу на повідомлення слідчого, прокурора про підозру у справах (кримінальних провадженнях), по яким відомості про кримінальне правопорушення внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань після введення в дію згаданих змін, а саме з 16 березня 2018 року.

З огляду на те, що на час внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні № 0004549 від 24.05.2016 року, в межах якого складено повідомлення про підозру ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 382 КК України, діяла редакція КПК України 2012 року зі змінами відповідно до Закону № 2213-VII від 16.11.2017 року, в якій положеннями ч. 1 ст. 303 КПК України не передбачалося можливості оскарження повідомлення про підозру.

Тобто, слідчий суддя не мав повноважень розглядати по суті зазначену скаргу сторони захисту та задовольняти її, скасувавши повідомлення про підозру ОСОБА_7 , оскільки у відповідності до ч. 4 ст. 304 КПК України, зазначена скарга захисника подана на рішення, що не підлягає оскарженню.

За таких обставин, слідчий суддя у відповідності до частини 4 статті 304 КПК України мав відмовити у відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру, оскільки зазначена скарга подана на рішення, що не підлягає оскарженню.

На підставі наведеного, апеляційний суд скасовує ухвалу слідчого судді з постановленням нової ухвали про відмову у відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру.

Керуючись ст.ст. 309, 405,407,419,422 КПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:
Поновити прокурору Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_5 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 жовтня 2022 року.

Апеляційну скаргу прокурора Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_5 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 жовтня 2022 року скасувати та постановити нову ухвалу.

У відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 про скасування повідомлення про підозру, відмовити.

Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1

ОСОБА_2

ОСОБА_3