печерський районний суд міста києва
Справа № 757/409/23-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 січня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 та прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ТОВ «ЕНЕРДЖІ 365» про скасування арешту майна.

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 звернувся в інтересах ТОВ «Енерджі 365» до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №№ 00000907.

В обґрунтування клопотання зазначає, що під час досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні, на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.12.2022 року (провадження № 757/36734/22-к) накладено арешт, зокрема на кошти, які належать ТОВ «Енерджи 365» () та знаходяться у безготівковому вигляді на банківських рахунках.

Зазначає щодо висновків про те, що ТОВ «ЕНЕРДЖІ 365» є підконтрольним суб`єктом господарювання ТОВ «ТехПромГаз», що здійснює господарську діяльність, вирішальний вплив на яку чинить або може чинити інша фізична, юридична особа чи група осіб; також замкнутий ланцюжок контролю, на господарську діяльність одного з членів якого чинить або може чинити вирішальний вплив інша фізична чи юридична особа, що не є членом цього замкнутого ланцюжка контролю. Однак жодних доказів наявності такого контролю або обгрунтування наявності такого контролю ані клопотання, ані оскаржувана ухвала не містить.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань кінцевим беніфіціаром ТОВ «ЕНЕРДЖІ 365» є ОСОБА_5 , яка жодним чином не пов`язана з ТОВ «Тех Пром Газ» () та ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» ().

Вважає, що приймаючи ухвалу від 19.12.2022 року слідчий суддя у справі N 757/36734/22-к зазначив що добові негативні небаланси виникли за липень - серпень 2020 року і за які не проведені розрахунки. Однак, ТОВ «ЕНЕРДЖІ 365» вело господарські операції з купівлі - продажу газу з травня 2019 року, що підтверджується відповідним договором, який додається. Тому Товариство не може нести відповідальність за порушення законодавства, допущені її контрагентом, так як юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Окрмі того, арешт всіх рахунків ТОВ «ЕНЕРДЖІ 365» фактично зупинив діяльність підприємства, який є постачальником електричної енергії та газу кінцевому споживачу, що в умовах війни та дефіциту електроенергії спричиняє значні труднощі для споживачів, а підприємство позбавлене можливості закупити електроенергію та газ та приймати участь в торгах на всіх організованих сегментах ринку електроенергії та газу. Не можливість сплатити за розподіл та передачу електричної енергії припинить постачання електроенергії повністю, що протягне за собою відключення споживачів та спричинить збитки як ТОВ «ЕНГЕРДЖІ 365», так і його контрагентам, що передбачено пунктом 11.5.2. глави 11.5. Кодексу систем розподілу. Аналогічне визначене в Кодексі системи передачі.

Заявник також звернув увагу, що органом досудового розслідування не надано будь-яких доказів на підтвердження суми збитків, а є лише припущенням без належного обґрунтування, а також той факт, що поміж іншого були арештовані рахунки зі спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з купівлі-продажу електричної енергії, які не використовуються для операцій по розрахункам за газ та захищені ЗУ «Про ринок електричної енергії» від зупинення операцій, звернення стягнень, тощо.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав клопотання про скасування арешту майна з викладених в ньому підстав, просив його задовольнити.

В судовому засіданні прокурор надав письмові заперечення.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши в нарадчій кімнаті матеріали клопотання, дійшов наступних висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Таким чином, виходячи з наведених положень ст. 174 КПК України, питання про скасування арешту розглядається слідчим суддею за відповідним зверненням осіб, визначених частиною першої цієї статті.

В судовому засіданні встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000907 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч 5 ст. 191, ч. 2 ст. 361 КК України за фактом вчинення групою осіб несанкціонованого відбору природного газу з державної газотранспортної системи, використовуючи при цьому інформаційні ресурси інформаційної платформи ТОВ «Оператор газотранспортної системи України».

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від від 19.12.2022 року (провадження № 757/36734/22-к) накладено арешт, зокрема на кошти, які належать ТОВ «Енерджи 365» () та знаходяться у безготівковому вигляді на банківських рахунках:

- АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 1 Д (): НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 ; НОМЕР_6 ; НОМЕР_7 ;

- АБ «Укргазбанк» (МФО 320478 ), зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Єреванська, буд. 1 (): НОМЕР_8 ; НОМЕР_9 ;

- АТ «Банк Альянс» (МФО 300119) зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд.50 (): НОМЕР_10 ;

- АТ «Банк Інвестицій та заощаджень» (МФО 380281) зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Юрія Іллєнка, буд. 83-Д (): НОМЕР_11 ;

- АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313), зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Антоновича, буд. 127 (): НОМЕР_12 ; НОМЕР_13 ;

- АБ «Кліринговий дім» (МФО 300647) зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 5, літ. А (): НОМЕР_14 ; НОМЕР_15 ; НОМЕР_16 ; НОМЕР_17 ;

- АТ «Державний ощадний банк України», (МФО 300465), зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-Г (): НОМЕР_18 ; НОМЕР_19 ; НОМЕР_20 ; НОМЕР_21 ; НОМЕР_22 . .

Як визначено ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадженні слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Натомість, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали від 28.08.2020 року про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює доводи клопотання в частині обґрунтованості підстав для скасування раніше накладеного арешту.

Зокрема, згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

При накладенні арешту на грошові кошти, слідчим суддею, з огляду на дані досудового розслідування в кримінальному провадженні, було встановлено наявність достатніх правових підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, а саме те, що майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В судовому засіданні встановлено, та з матеріалів провадження вбачається, що на момент розгляду провадження у посадових осіб відсутній процесуальний статус, з яким закон пов`язує можливість накладення арешту на його майно, а у відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Відповідно до Постанови Європейського Суду від 09.06.2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Отже, процесуальний закон ставить в чітку залежність застосування заходів забезпечення кримінального провадження з обов`язком слідчого довести слідчому судді, що такі заходи виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який прокурор /слідчий зазначає у своєму клопотанні.

Так, прокурором не надано суду допустимих, в розумінні ст. 86 КПК України, доказів на підтвердження того, що арештовані грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках та належать ТОВ «Енерджі 365» були одержані злочинним шляхом, внаслідок вчинення кримінального правопорушення, чи є знаряддям злочину, а також те, що вказані грошові кошти отримані, як зазначено прокурором у клопотанні, в період з червня по серпень 2020 року.

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що поміж іншого, накладено арешт на рахунки ТОВ «Енерджі 365», із спеціальним режимом використання оператора ринку, відкритому в одному з уповноважених банків, згідно вимог ст. 75 Закону України « Про ринок електричної енергії», та напротивагу доводам прокурора, не використовувалися для проведення операцій по розрахунках за газ.

Наведені обставини свідчать про відсутність підстав для накладення арешту саме з метою забезпечення збереження речового доказу, а іншої мети ініціатором клопотання про накладення арешту не було зазначено та не було визначено слідчим суддею під час розгляду такого клопотання.

Виходячи з викладеного, враховуючи зміст фабули кримінального правопорушення, а також те, що застосований захід забезпечення фактично зупинив діяльність підприємства, який є постачальником електричної енергії та газу кінцевому споживачу, слідчий суддя приходить до висновку, що доводи клопотання про скасування арешту є обґрунтованими, а наданими матеріалами доведено відсутність підстав для арешту грошових коштів з метою збереження речових доказів, а також ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання та скасувати арешт накладений на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках та належать ТОВ «Енерджі 365», оскільки зазначене не порушуватиме справедливий баланс між інтересами власника майна, гарантованими законом, і завданням цього кримінального провадження.

За таких обставин, керуючись ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання- задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.12.2022 року - в частині грошових коштів ТОВ «Енерджи 365» (), які знаходяться на банківських рахунках, а саме:

- АТ КБ «Приватбанк» (МФО 305299), зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Грушевського, 1 Д (): НОМЕР_1 ; НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 ; НОМЕР_6 ; НОМЕР_7 ;

- АБ «Укргазбанк» (МФО 320478 ), зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Єреванська, буд. 1 (): НОМЕР_8 ; НОМЕР_9 ;

- АТ «Банк Альянс» (МФО 300119) зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд.50 (): НОМЕР_10 ;

- АТ «Банк Інвестицій та заощаджень» (МФО 380281) зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Юрія Іллєнка, буд. 83-Д (): НОМЕР_11 ;

- АТ «Укрексімбанк» (МФО 322313), зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Антоновича, буд. 127 (): НОМЕР_12 ; НОМЕР_13 ;

- АБ «Кліринговий дім» (МФО 300647) зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 5, літ. А (): НОМЕР_14 ; НОМЕР_15 ; НОМЕР_16 ; НОМЕР_17 ;

- АТ «Державний ощадний банк України», (МФО 300465), зареєстрований за адресою: м. Київ, вул. Госпітальна, буд. 12-Г (): НОМЕР_18 ; НОМЕР_19 ; НОМЕР_20 ; НОМЕР_21 ; НОМЕР_22 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1