Справа № 991/2514/23
Провадження 1-кс/991/2538/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Анте Медіам» - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшло вказане клопотання, у якому представник ТОВ «Анте Медіам» просить скасувати арешт з тимчасовим позбавленням власника (володільця) права на відчуження, розпорядження та користування на гроші у сумі 5 500 000 грн, що знаходяться на рахунку ТОВ «Анте Медіам» () № НОМЕР_1 , відкритому у АТ «Кредобанк» (МФО 325365), накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду у справі № 991/1099/23 від 10.02.2023.

Клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10.02.2023 задоволено клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , подане в межах кримінального провадження № 0000260 від 14.09.2022, та накладено арешт на майно ТОВ «Анте Медіам» з метою забезпечення подальшої спеціальної конфіскації, а саме: кошти в сумі 5 500 000 грн, що знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 , відкритому у АТ «Кредобанк».

Представник власника майна зазначає, що на дату постановлення слідчим суддею ухвали про арешт майна, спірні кошти, на вказаному банківському рахунку, належному ТОВ «Анте Медіам», були відсутні, оскільки їх отримано на підставі договору поворотної фінансової допомоги № 15/2021 від 01.11.2021 та одразу ж витрачено товариством на оплату за договорами поставки обладнання, що укладені та виконувались до укладення договору № 15/2021 від 01.11.2021.

Так, на думку представника ТОВ «Анте Медіам», на сьогоднішній день потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна відсутня.

Зазначає, що внаслідок накладення арешту оскаржуваною ухвалою на рахунок ТОВ «Анте Медіам» не досягається результат збереження спірних коштів, а відбувається блокування коштів, що надходять на рахунок товариства і є поточними надходженнями від законної господарської діяльності. Вказані обставини створюють для товариства ситуацію аналогічну до примусового виконання судового рішення (виконавчого провадження), проте, судового рішення про стягнення з ТОВ «Анте Медіам» коштів в сумі 5 500 000 грн не має, товариство не є відповідачем у цивільному позові, посадові особи товариства не перебувають ані у статусі підозрюваних, ані обвинувачених у даному кримінальному провадженні, а накладений на майно арешт порушує права товариства.

Зазначає, що спеціальна конфіскація не може бути застосована до майна, яке перебуває у власності добросовісного набувача. Наголошує на тому, що ТОВ «Анте Медіам» не знало та не могло знати, що кошти в сумі 5 500 000 грн, надані ТОВ «Юніка Трейд» в якості позики, отримані останніми в результаті вчинення кримінального правопорушення.

У судовому засіданні представник власника майна ТОВ «Анте Медіам» ОСОБА_3 клопотання, за наведених у ньому обставин, підтримала, просила задовольнити, також додала, що на ухвалу слідчого судді, якою накладено арешт на майно, у встановлений законом строк подано апеляційну скаргу, однак рішенням апеляційної інстанції апеляційна скарга залишена без задоволення.

Прокурор ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечувала, вважає його необґрунтованим. Пояснила, що у вказаному кримінальному провадженні на момент розгляду клопотання про арешт майна досудове розслідування здійснювалось щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України. На даний час, у кримінальному провадженні кваліфікація змінена з ч. 2 ст. 364 КК України на ч. 5 ст. 191 КК України та зареєстровано додатково епізод за ч. 2 ст. 209 КК України. Оскільки із вчинених дій явно прослідковується виведення грошових коштів, які отримані від незаконних оборудок між державним підприємством та ТОВ «Юніка Трейд», підстави для скасування арешту відсутні.

Заслухавши пояснення учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов висновку, що у задоволенні клопотання належить відмовити з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням, зокрема, підозрюваного, його захисника, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України).

Отже, підставою для скасування арешту, у порядку ст. 174 КПК України, є відсутність потреби в подальшому застосуванні цього заходу забезпечення або необґрунтованість його застосування. Водночас, доведення цих обставин, враховуючи вимоги ст. 22 КПК України, покладається на особу, яка звернулася із клопотанням про скасування арешту майна.

Під час розгляду клопотання встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000260 від 14.09.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209 КК України.

У межах цього кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 10.02.2023 у справі № 991/1099/23 накладено арешт з тимчасовим позбавленням власника (володільця) права на відчуження, розпорядження та користування на гроші у сумі 5 500 000 грн, що знаходяться на рахунку ТОВ «Анте Медіам» () № НОМЕР_1 , відкритому у АТ «Кредобанк» (МФО 325365).

Задовольняючи вказане клопотання, слідчий суддя, у тому числі, встановив: що Національне антикорупційне бюро України здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000260 за фактом зловживання службовими особами ДП «ДГ Ставидлянське» своїм службовим становищем, які за версією сторони обвинувачення діючи всупереч інтересам державного підприємства та з метою отримання ТОВ «Юніка Трейд» неправомірної вигоди здійснили реалізацію сільськогосподарської продукції за заниженими цінами, що спричинило майнову шкоду ДП «ДГ Ставидлянське» на суму 31 496 444 грн; наявність достатніх підстав вважати, що могло бути вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 364 КК України, яке охоплюється випадками, наведеними у ч. 1 ст. 96-1 КК, за яких може бути застосована спеціальна конфіскація; не виявлено видатків, які б вказували на системність операцій ТОВ «Юніка Трейд» з фінансовими активами, надання у борг, як напрямку підприємницької діяльності; не виявлено операцій, які б вказували на існування реальних комерційних звязків між ТОВ «Юніка Трейд» та ТОВ «Анте Медіам»; що частину коштів, отриманих внаслідок реалізації сільськогосподарської продукції, придбаної у ДП «ДГ Ставидлянське», перераховано в якості поворотної допомоги, зокрема, на рахунки ТОВ «Анте Медіам»; арешт на майно накладено з метою забезпечення спеціальної конфіскації, оскільки наявні підстави вважати, що майно, тобто кошти в сумі 5 500 000 грн, ТОВ «Анте Медіам» могло набути безоплатно, і що за таких умов останнє повинно було знати, що таке майно могло бути одержане внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, тобто є розумні підозри вважати, що ТОВ «Анте Медіам» набуло відповідні кошти не як добросовісний набувач; не накладення арешту на вказані кошти може призвести до їх втрати або приховування та неможливості подальшої конфіскації; ТОВ «Анте Медіам» не буде позбавлено можливості використовувати інші належні йому кошти та відповідно здійснювати свою господарську діяльність; накладення арешту на майно не призведе до порушення заборони, передбаченої абз. 4 ч. 3 ст. 170 КПК; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права особи, оскільки є необхідним і пропорційним до законної мети, що переслідується, та для виконання завдань кримінального провадження.

Звертаю увагу, що під час розгляду клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя не оцінює законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді, якою накладено арешт на майно, оскільки вказане питання відноситься до виключної компетенції суду апеляційної інстанції, а вирішує питання щодо обґрунтованості накладення арешту на майно з урахуванням нових доказів, які надаються слідчому судді під час розгляду клопотання та які не були відомі слідчому судді під час накладення арешту на майно.

Як на одну із підстав для скасування арешту майна, представник власника майна у клопотанні посилається на відсутність на банківському рахунку товариства на день розгляду клопотання про арешт майна зазначених коштів.

На підтвердження викладених у клопотанні обставин, представником власника майна надано копії договору № 15/2021 від 01.11.2021 та додаткової угоди до нього від 08.07.2022, відповідно до умов якого ТОВ «Юніка Трейд» надає ТОВ «Анте Медіам» безвідсоткову позику в сумі 5 500 000 грн з повернення вказаних коштів до 01.09.2024. Також копії договорів поставки № NW4789.SGE.ECH -Р01 від 03.11.2020 та № NW4789.SGE.ECH -Р02 від 03.11.2020, укладених між ТОВ «Анте Медіам» (покупець) та ТОВ «Нетвейн» (постачальник); договору поставки № 200 від 29.10.2020 та договору поставки програмної продукції № 201 від 29.10.2020, укладених між ТОВ «Анте Медіам» (покупець) та ТОВ «Підприємством з іноземними інвестиціями «Асбіс Україна» (постачальник); виписки із банківського рахунку ТОВ «Анте Медіам» () № НОМЕР_1 , відкритому у АТ «Кредобанк» (МФО 325365), яка містить відомості про перерахування коштів ТОВ «Анте Медіам» на виконання вищевказаних договорів поставки.

Однак, слідчий суддя критично оцінює наведені адвокатом доводи, оскільки вони не спростовують висновки слідчого судді, які стали підставою для постановлення ухвали про арешт майна від 10.02.2023.

Разом з тим, згідно із ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом.

Тобто, однією з підстав накладення арешту на кошти юридичних осіб, що знаходяться в банку, є ухвала слідчого судді, постановлена в порядку ст. 170-173 КПК України.

Порядок виконання судових рішень про накладення арешту на кошти особи у банку визначено у п. 75, 77 Глави V Інструкції про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 29.07.2022 № 163, згідно яких арешт на підставі документа про арешт коштів може бути накладений, зокрема, на суму, що конкретно визначена в цьому документі.

Надавач платіжних послуг платника залежно від того, є кошти чи немає коштів на рахунку платника, на кошти якого накладено арешт, робить такі дії:

1) якщо на рахунку є кошти в сумі, що визначена документом про арешт коштів, то надавач платіжних послуг платника арештовує їх на цьому рахунку та продовжує виконання операцій за рахунком платника;

2) якщо на рахунку платника недостатньо визначеної документом про арешт коштів суми коштів, то надавач платіжних послуг платника арештовує на цьому рахунку наявну суму коштів;

3) якщо на рахунку платника немає коштів, то надавач платіжних послуг платника арештовує кошти, які будуть зараховані на рахунок.

Надавач платіжних послуг платника під час дії документа про арешт коштів зупиняє видаткові операції за рахунком платника та арештовує всі надходження на його рахунок до забезпечення суми коштів, що зазначена в документі про арешт коштів, або до отримання передбачених законодавством України документів про зняття арешту з коштів.

Тобто, доводи адвоката про безпідставне блокування рахунку ТОВ «Анте Медіам» № НОМЕР_1 , відкритому у АТ «Кредобанк» (МФО 325365), не грунтуються на нормах законодавства.

Звертаю увагу, що умови накладення арешту на майно з метою забезпечення спеціальної конфіскації визначено, зокрема у ч. 4 ст. 170 КПК України, яка, у тому числі, передбачає накладення арешту на майно третьої особи, яка не має статусу підозрюваного.

Крім того, накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або повним позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження.

З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що потреба у подальшому арешті грошових коштів не відпала, необхідність арешту майна забезпечує інтереси досудового розслідування та відповідає завданням кримінального провадження, тому у задоволенні клопотання належить відмовити.

Керуючись ст. 2, 7, 174, 309, 372, 376 КПК України слідчий суддя

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1