Провадження № 1-кс/712/14/23
Справа № 712/7679/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2023 року Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретарів судових засідань ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси, клопотання Приватного підприємства «НАДІЯ» про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

ПП «Надія» звернулось до суду з клопотанням про скасування арешту майна, посилаючись на те, що в провадженні Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0002014 від 07.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 15 ч. 5 ст. 298 КК України.

В межах розслідування даного кримінального провадження, 14 липня 2021 року слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_7 була постановлена ухвала, якою накладено арешт на майно, а саме на будинок пристава Табачнікова (адміністративна будівля А - 1, а, загальною площею 275 кв. м.), що по вул. Байди Вишневецького, 2 в м. Черкаси та належить на праві власності ПП «НАДІЯ» шляхом заборони ПП «НАДІЯ» та іншим особам вчиняти будь-які дії з відчуження, розпорядження та користування, а також дії спрямовані на пошкодження, псування, знищення чи перетворення в тому числі реконструкцію чи інші ремонтні роботи будинку пристава Табачнікова (адміністративна будівля А - 1, а, загальною площею 275 кв. м.), що за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, 2.

Приватне підприємство з вищенаведеною ухвалою не погоджується, та вважає її такою, що прийнята з порушенням вимог КПК України. Арешт на майно накладено необґрунтовано, а тому підлягає скасуванню з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 15 КК України, замахом на кримінальне правопорушення є вчинення особою з прямим умислом діяння (дії або бездіяльності), безпосередньо спрямованого на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого відповідною статтею Особливої частини цього Кодексу, якщо при цьому кримінальне правопорушення не було доведено до кінця з причин, що не залежали від її волі.

Статтею 298 КК України, передбачена відповідальність за незаконне проведення пошукових робіт на об`єкті археологічної спадщини, знищення, руйнування або пошкодження об`єктів культурної спадщини, а ч.5 даної статті передбачає, що дії, передбачені частинами другою або третьою цієї статті, вчинені службовою особою з використанням службового становища.

В ухвалі Соснівського районного суду м. Черкаси № 712/7679/21 від 14.07.2021 зазначено: Власник майна в судове засідання не викликався.

14.07.2021, представник ПП «Надія», як власник майна, не був присутнім в суді при розгляді клопотання про арешт майна.

24.09.2019 оформивши договір купівлі продажу №7801, ПП «Надія» придбали у TOB ВМ-ІНВЕСТ нежитлові будівлі по вул. Байди Вишневецького, 2 у м. Черкаси.

В подальшому, будучи новим власником будівель, ПП «Надія» укладено додаткову угоду із Черкаською міською радою від 18.10.2019, на підставі якої підприємство набуло статус орендаря вищевказаної земельної ділянки.

Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, будинок АДРЕСА_1 (адміністративна будівля та гараж, незавершена будівництвом прохідна, автосалон) належить на праві власності ПП «Надія», відповідно до договорів купівлі-продажу нежитлових будівель №7801 від 24.09.2019, №7 від 06.01.2021.

Наказом Міністерства культури та інформаційної політики України від 26.03.2021 №228 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» (зі змінами згідно наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 02.07.2021 №494) занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за видом пам`ятки архітектури та категорією місцевого значення об`єкт культурної спадщини «Житловий будинок пристава Табачнікова (особняк Вацлава Кринського)» по вул. Байди Вишневецького, 2 у місті Черкаси, №4603-Чк.

Не погоджуючись із протиправним і незаконним наказом Міністерства культури та інформаційної політики України від 26.03.2021 №228, ПП «Надія» звернулись до адміністративного суду за захистом своїх прав.

24 грудня 2021 року Окружний адміністративний суд м. Києва у справі №640/28448/21 задовольнив позов ПП «Надія» до Міністерства культури та інформаційної політики України, за участі Київської міської прокуратури про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 26.03.2021 №228 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України».

29 червня 2022 року постановою у справі №640/28448/21 Шостий апеляційний адміністративний суд, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2021 року у справі №640/28448/21 залишив без змін.

Отже, рішення про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 26.03.2021 №228 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» набрало законної сили з 29 червня 2022 року.

Таким чином, на даний час нежитлове приміщення по вул. Байди Вишневецького, 2 у місті Черкаси не внесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, тому і відповідно, і відсутні підстави для арешту на майно ПП «Надія», а саме на «Житловий будинок пристава Табачнікова» (адміністративна будівля А - 1, а, загальною площею 275 кв. м.), що по вул. Байди Вишневецького, 2 в м. Черкаси.

За таких обставин ПП «НАДІЯ» звернулось до суду з даним клопотанням про скасування арешту на майно.

В судовому засіданні адвокати ПП «НАДІЯ» своє клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення даного клопотання.

Слідчий до судового засідання не з`явився, повідомлявся відповідно до вимог ст.. 135 КПК України.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами кримінально-процесуального законодавства.

В судовому засіданні встановлено, що в провадженні Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області перебуває кримінальне провадження зареєстроване в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0002014 від 07.05.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 15 ч. 5 ст. 298 КК України.

Постановою слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області від 13.07.2021 року приміщення будівлі по вул. Б. Вишневецького, 2, в м. Черкаси - Житловий будинок пристава Табачнікова(адміністративна будівля А 1, а, загальною площею 275 кв. м.) визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

14 липня 2021 року слідчим суддею Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_7 на підставі клопотання прокурора, постановлена ухвала, якою накладено арешт на майно, а саме на будинок пристава Табачнікова (адміністративна будівля А - 1, а, загальною площею 275 кв. м.), що по вул. Байди Вишневецького, 2 в м. Черкаси та належить на праві власності ПП «НАДІЯ» шляхом заборони ПП «НАДІЯ» та іншим особам вчиняти будь-які дії з відчуження, розпорядження та користування, а також дії спрямовані на пошкодження, псування, знищення чи перетворення в тому числі реконструкцію чи інші ремонтні роботи будинку пристава Табачнікова (адміністративна будівля А - 1, а, загальною площею 275 кв. м.), що за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, 2.

24.09.2019 відповідно до договору купівлі-продажу №7801, ПП «Надія» придбали у TOB ВМ-ІНВЕСТ нежитлові будівлі по вул. Байди Вишневецького, 2 у м. Черкаси.

В подальшому, будучи новим власником будівель, ПП «Надія» укладено додаткову угоду із Черкаською міською радою від 18.10.2019, на підставі якої підприємство набуло статус орендаря вищевказаної земельної ділянки.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, будинок АДРЕСА_1 (адміністративна будівля та гараж, незавершена будівництвом прохідна, автосалон) належить на праві власності ПП «Надія», згідно до договорів купівлі-продажу нежитлових будівель №7801 від 24.09.2019 та №7 від 06.01.2021.

Наказом Міністерства культури та інформаційної політики України від 26.03.2021 №228 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» (зі змінами згідно наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 02.07.2021 №494) занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за видом пам`ятки архітектури та категорією місцевого значення об`єкт культурної спадщини «Житловий будинок пристава Табачнікова (особняк Вацлава Кринського)» по вул. Байди Вишневецького, 2 у місті Черкаси, №4603-Чк.

Не погоджуючись із протиправним і незаконним наказом Міністерства культури та інформаційної політики України від 26.03.2021 №228, ПП «Надія» звернулись до адміністративного суду за захистом своїх прав.

24 грудня 2021 року Окружний адміністративний суд м. Києва у справі №640/28448/21 задовольнив позов ПП «Надія» до Міністерства культури та інформаційної політики України, за участі Київської міської прокуратури про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 26.03.2021 №228 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України».

29 червня 2022 року постановою у справі №640/28448/21 Шостий апеляційний адміністративний суд, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 грудня 2021 року у справі №640/28448/21 залишив без змін.

Таким чином, рішення про визнання протиправним та скасувати наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 26.03.2021 №228 «Про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України» набрало законної сили з 29 червня 2022 року.

Не погоджуючись з даним рішенням прокурор звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, яка прийнята судом та ухвалою суду від 29 серпня 2022 року відкрито касаційне провадження за скаргою прокурора.

На даний час, справа не розглянута та кінцеве рішення не прийнято.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь визначаються Законом України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 № 1805-ІІІ (далі Закон № 1805-111), преамбулою якого встановлено, що об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою.

Згідно з частиною шостою статті 3 Закону № 1805-111 рішення (розпорядження, дозволи, приписи, постанови) органів охорони культурної спадщини, прийняті в межах їхньої компетенції, є обов`язковими для виконання юридичними і фізичними особами.

Частиною першою статті 13 Закону № 1805-111 передбачено, що об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України (далі - Реєстр) за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки. Порядок визначення категорій пам`яток встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Статтею 23 Закону № 1805-111 встановлено, що усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

При передачі пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини у володіння, користування чи управління іншій особі істотною умовою договору про таку передачу є забезпечення особою, якій передається пам`ятка, щойно виявлений об`єкт культурної спадщини чи її (його) частина, збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини відповідно до вимог цього Закону та умов охоронного договору, укладеного власником або уповноваженим ним органом (особою) з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.

Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768 (далі - Порядок № 1768).

Пунктом 1 Порядку № 1768 передбачено, що охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини (далі - пам`ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована.

Згідно з пунктом 2 Порядку № 1768 власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Спірний будинок за адресою вул. Байди Вишневецького, 2, м. Черкаси розташований у межах заповідної території «Черкаські берегові схили» та багатошарової пам`ятки археології: городище «Замкова гора», культурний шар пізньосередньовічних Черкас. Територія і простір об`єкта являють традиційну міську садибу - особняк заможного мешканця з допоміжними будівлями - важливий опорний елемент реконструйованої (порушеної) історичної забудови на розі вулиць, біля перехрестя вул. Верхня Горова з узвозами Старособорними та Мисливським, де архітектура даного особняка має містоформуюче значення.

Будинок споруджено 1907 року, вірогідно, на замовлення черкаського адвоката (приватного повіреного) Вацлава Вікторовича Кринського, який наприкінці 1900-х - на початку 1910-х років тут мешкав і провадив приватний прийом клієнтів. У подальшому майнова належність та функції об`єкта неодноразово змінювались (після 1913 року - Агенство Київського Земельного банку та помешкання пристава, у 20-ті - 30-ті роки - дитсадок, у 1941-1944 роках - окупаційна контора нацистського вермахту, з літа 1944 року - господарські приміщення органів державної безпеки, пізніше конструкторське бюро, з 1990-х років - різні приватні підприємства).

Об`єкт є характерним для періоду кінця XIX - початку XX століть зразком міської архітектури Черкас за видом архітектурної спадщини, що представлена в місті об`єктами різної збереженості. За загальної цілісності екстер`єру, даний особняк відрізняється автентичністю форм оригінального цегляного мурування фасадів і має виняткову цінність для збереження успадкованого архітектурного середовища обласного центру.

За даними облікової картки та історичної довідки на об`єкт культурної спадщини «Житловий будинок пристава Табачнікова (особняк Вацлава Кринського)», м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, 2, складеної кандидатом наук зі спеціальності теорія архітектури, реставрація пам`яток архітектури, ОСОБА_8 , даний об`єкт належний обов`язковій охороні та реставрації як об`ємний, архітектурно-художній і функціональний взірець для реабілітації (спеціальної реконструкції і відбудови) середовища історичного центру міста. На даний час стан конструкцій незадовільний, наявні деформації фасадного облицювання. Рекомендується пристосування для сучасних потреб із укріпленням конструкцій та цілісна реставрація головного і бічних фасадів.

Будівля за вказаною адресою є щойно виявленим об`єктом культурної спадщини за видом архітектури, внесеним до переліку, складеного Міністерством України у справах будівництва і архітектури «Відомості до складання державного реєстру національного культурного надбання. Черкаська область», протокол колегії від 23.12.1993 № 112, взята на державний облік наказом Служби охорони культурної спадщини Черкаської ОДА від 23.11.2010 № 10-03-21.

Статтею 98 КПК України передбачено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У відповідності до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 р., кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007 р., при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, між суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина.

На час подання клопотання про арешт майна у держави були причини утримувати майно ПП «НАДІЯ».

На час розгляду даного клопотання про скасування арешту на майно ухвала Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 липня 2021 року про накладення арешту набула законної сили, власником майна не оскаржена в установленому порядку, а тому і арешт вважається чинним.

Слідчий суддя вважає, що зазначені в клопотанні ПП «НАДІЯ» підстави для скасування арешту вищевказаного майна є передчасними, необґрунтованими та не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

З досліджених матеріалів кримінального провадження, вбачається, що слідчим проводяться слідчі дії направлені на встановлення всіх обставин даної події, допитані в якості свідків особи, які мають відношення до даної події, надано висновок про проведення науково-рятувальних археологічних досліджень та земельній ділянці, направлено доручення слідчого в порядку ст.40 КПК України про проведення слідчих (розшукових) дій, та прокурором в порядку ст. 36 КПК України надані вказівки слідчому.

За таких обставин, слідчий суддя, вважає, що виходячи з принципу диспозитивності та змагальності кримінального провадження, у клопотанні про скасування арешту майна, слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 98, 100, 131-132, 167, 170,-171, 369-372, 376 КПК України слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Приватному підприємству «НАДІЯ» у задоволенні клопотання про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_9

Повний текст ухвали проголошено 22 лютого 2023 року о 16.00 год.