09.03.2023 Справа № 756/2850/23
Номер справи 756/2850/23
Номер провадження 1-кс/756/625/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2

за участі сторін кримінального провадження:

слідчої ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчої СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця Миколаївської області, Снігурівського району, с. Новотимофіївка, офіційно не працюючого, не одруженого, без місця реєстрації та без постійного місця проживання, раніше не судимого, поданого в межах кримінального провадження № 0000053 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

06 березня 2023 року слідча СВ Оболонського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, яке погоджено із прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0000053 від 10 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Обґрунтовуючи вимоги заявленого клопотання, слідчий посилається на те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у відповідності до вимог ст. 278 КПК України 11 січня 2023 року йому повідомлено підозру.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва 13 січня 2023 року ОСОБА_6 обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 11 березня 2023 року включно.

Враховуючи, що двомісячний строк досудового розслідування та строк тримання під вартою підозрюваного закінчується 11 березня 2023 року, завершити досудове розслідування до вказаного строку не надається можливим, оскільки для зібрання достатніх доказів для остаточного та беззаперечного доведення вини підозрюваного у провадженні необхідно виконати ряд слідчих (розшукових) дій та процесуальних рішень, а також отримати висновки призначеної по справі судово-психіатричної експертизи, тому слідча просить задовольнити подане клопотання.

При цьому, ризики, передбачені ст. 177 КПК України та встановлені у ході досудового розслідування, що виправдовують обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_6 не зменшилися та продовжують існувати, а відтак виникла необхідність у продовженні застосованого запобіжного заходу у вигляді тримання підозрюваного ОСОБА_6 під вартою, оскільки запобігти їм шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливо.

Прокурор та слідча в судовому засіданні клопотання підтримали, просили задовольнити. Прокурор зауважила, що встановлені попередньо ризики не перестали існувати. Підозрюваний не працює, не має місця проживання, не має доходу для життєдіяльності, що можу бути підставою знову вчинити кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання.

Зазначив, що з метою недопущення спричинення ОСОБА_6 собі шкоди, або оточенню, з метою можливості закінчити проведення судової психіатричної експертизи та встановлення стану його здоров`я вважає необхідним продовжити запобіжний захід.

Підозрюваний в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання, пояснив, що якщо треба для завершення експертизи, то згодний. Також на запитання суду пояснив, що не має житла, ночує на вулиці чи під?їздах.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

Виклад обставин та правова кваліфікація

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 січня 2023 року за № 0000053, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 09 січня 2023 року, приблизно о 17.25 год., перебуваючи на території гіпермаркету «Твій Матрас», ОСОБА_6 таємно, шляхом вільного доступу, викрав профіль марки «Starke» направляючий верхній анодоване покриття, срібло, 5,0 м., артикул 88340, довжиною 6,285 м., вартістю 1416 грн. 76 коп., профіль марки «Starke» направляючий верхній анодоване покриття, срібло, артикул 88194, довжиною 0,5 м., вартістю 598 грн. 36 коп., різання одного алюмінієвого профілю, артикул 94462, в кількості 6 шт., вартістю 32 грн. 76 коп., порізка алюмінієвого профілю під 45 гр., артикул 125855, в кількості 4 шт., вартістю 400 грн. 08 коп., загальною вартістю 2447 грн. 96 коп., на загальну суму 2447 грн. 96 коп., чим спричинив матеріальну шкоду ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, в той же час і того ж дня, перебуваючи на території гіпермаркету « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за вищевказаною адресою, ОСОБА_6 , впевнившись, що за його злочинними діями ніхто зі сторонніх осіб не спостерігає, задля власного збагачення, таємно, шляхом вільного доступу, взяв майно, яке належить ФОП « ОСОБА_7 », а саме: профіль Starke направляючий верхній анодоване покриття / срібло 5,0 м, артикул 88340, довжиною 6,285 м., вартістю за 1 метр 225,42 грн., загальною вартістю 1416 грн. 76 коп., профіль Starke направляючий верхній анодоване покриття / срібло 5,0 м, артикул 88194, довжиною 6,229 м., вартістю за 1 метр 96,06 грн., загальною вартістю 598 грн. 36 коп., різання одного алюмінієвого профілю, артикул 94462, в кількості 6 шт., вартістю за 1 шт. 5,46 грн., загальною вартістю 32 грн. 76 коп., порізка алюмінієвого профілю під 45 градусів, артикул 125855, в кількості 4 шт., вартістю за 1 шт. 100.02 грн., загальною вартістю 400,08 грн., на загальну суму 2 447,96 грн.

В подальшому, ОСОБА_6 , продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна, тримаючи в руках майно, що належить ФОП « ОСОБА_7 », скориставшись неуважністю власника, вийшов із даного гіпермаркету та з місця вчинення кримінального правопорушення зник.

Таким чином, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

ОСОБА_6 у відповідності до вимог ст. 278 КПК України 11 січня 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 13 січня 2023 року ОСОБА_6 обрано міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком до 11 березня 2023 року включно.

Постановою керівника Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 від 06 березня 2023 року продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні 0000053 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, до 3 (трьох) місяців, тобто до 11 квітня 2023 року.

Обґрунтування клопотання

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про що йому було повідомлено про підозру 11 січня 2023 року на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні № 0000053.

Діяння, в якому підозрюється ОСОБА_6 відповідно до ст. 12 КК України є ч. 4 ст. 185 КК України є тяжким злочином, за яке передбачено законом покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність встановлених ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого, свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується ( п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з пунктом 9 частини 2 статті 131 цього кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

З аналізу зазначених норм слідує, що запобіжні заходи можуть застосовуватися, зокрема, до підозрюваного. Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 10 січня 2023 року, досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000053 здійснюється за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

У відповідності до положення ст. 276 КПК України ОСОБА_6 11 січня 2023 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_6 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні і щодо нього може вирішуватися питання про застосування (продовження) запобіжного заходу.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Санкція частини 4 статті 185 КК України передбачає покарання від п`яти до восьми років позбавлення волі.

Під час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою встановлено, що ОСОБА_6 , уродженець Миколаївської області, Снігурівського району, с. Новотимофіївка, раніше не судимий.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Згідно з статтею 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна у великих розмірах.

Додані до клопотання матеріали кримінального провадження, на думку слідчого судді, свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185, яке з урахуванням положень статті 12 КК України відносяться до категорії тяжкого злочину.

Для визначення причетності ОСОБА_6 до події інкримінованого кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані стороною обвинувачення.

Досліджені матеріали у взаємному зв`язку з обставинами кримінального правопорушення, дають слідчій судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри, яка пред`явлена ОСОБА_6 .

Зважаючи на практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку, прийшла до висновку про наявність у провадженні доказів, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, вчинити нове кримінальне правопорушення, заявлені ризики заслуговують на увагу.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений пунктом 1 частини 1 статті 177 КПК України, а саме переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності.

Даний ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 не має місця проживання, не має офіційного працевлаштування, тобто стабільного доходу для існування та забезпечення власних потреб, також не має стійких соціальних зв`язків; підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.

Втеча підозрюваного ОСОБА_6 зашкодить суспільному інтересу, що полягає у найскорішому розслідуванню всіх обставин кримінального провадження та подальшому його судовому розгляді згідно розумних строків КПК.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому, тобто після його затримання, із засудженням до можливого покарання у вигляді позбавлення волі у найближчій перспективі, з урахуванням встановлених на даному етапі обставин вчинення протиправних дій, доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Обставинами, що підтверджують наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, є те, що ОСОБА_6 перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на свідків, що буде перешкоджати досудовому розслідуванню.

Також обґрунтованим є ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставини, які підтверджують ризик передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що ОСОБА_6 не працює, тобто не має засобів для існування, не має міцних соціальних зв`язків, та відсутність стримуючих факторів для вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя приходить до висновку, що з урахуванням особи підозрюваного, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а так само і вчинити інші кримінальні правопорушення чи проступки, а також і впливати на свідків з метою уникнення відповідальності.

За таких обставин, слідча суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, зокрема зазначені в пункті 1, 3 та 5 статті 177 КПК, отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Крім того, відповідно до положень п. 1 ч. 3 ст. 199 КПК України, заявлені ризики не зменшились, з часу обрання ОСОБА_6 міри запобіжного заходу та продовжують надалі існувати, а тому виправдовують подальше тримання особи під вартою.

Згідно зі ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім іншого, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою, а також наявність обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

На даний час у кримінальному провадженні продовжуються проводитися слідчі (розшукові) дії, направлені на забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, однак для закінчення досудового розслідування та звернення до суду з обвинувальним актом, необхідно провести ще ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, зокрема: отримати висновок судової амблуаторної експертизи відносно підозрюваного ОСОБА_6 , проведення якої доручено експертам ДУ «Інститут судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров?я України та виконати інші слідчі дії у кримінальному провадженні.

Без проведення вищезазначених дій, завершити досудове розслідування та прийняти остаточне процесуальне законне рішення по кримінальному провадженню неможливо.

Згідно зі ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

У відповідності до положень статей 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на запобіжний захід непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено в разі неможливості закінчення досудового розслідування у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Посилання захисника на те, що ризики ґрунтуються на припущеннях не знайшли свого документального підтвердження.

Приймаючи рішення щодо поданого клопотання, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та в доданих матеріалах, а також з того, що на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, а тому з огляду на наведені у клопотанні слідчого обставини, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і хоча на даному етапі не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Наряду з вказаним, у п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» зазначено, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Даних про наявність підстав для скасування запобіжного заходу застосованого до ОСОБА_6 або його зміни на більш м`який, ніж тримання під вартою, слідчим суддею при розгляді клопотання не встановлено, а стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

Крім того, суд враховує відсутність у підозрюваного ОСОБА_6 будь-якого місця проживання, необхідність проведення експертизи.

З урахуванням положення ч. 1 ст. 197 КПК України, яка передбачає, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, клопотання підлягає задоволенню з продовженням строку тримання під вартою до 11 квітня 2023 року, в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. 29 Конституції України, статтями 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197,199, 205, 309, 395, 532, 534 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчої СВ Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поданого в межах кримінального провадження № 0000053 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 січня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у межах строку досудового розслідування кримінального провадження № 0000053 від 10 січня 2023 року до 11 квітня 2023 року, включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та проголошено 09 березня 2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1