Справа № 638/4469/18
Провадження № 1-в/638/222/23
УХВАЛА

Іменем України

20 березня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові клопотання адвоката ОСОБА_3 - захисника ОСОБА_4 про скасування арешту рухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_3 15.03.2023 звернувся до Дзержинського районного суду м.Харкова з клопотанням про скасування арешту рухомого майна, накладеного 20.09.2017 відповідно ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова у кримінальному провадженні № 0001184 від 15.09.2017 на транспортний засіб автомобіль «Тойота Прадо», д.н.з. НОМЕР_1 , який є власністю ОСОБА_5 . При цьому посилається на те, що ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 23.11.2018 у справі №638/4469/18 ОСОБА_6 звільнений від кримінальної відповідальності за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України на підставі ст. 46 КК України за примиренням винного з потерпілим. Вказав, що кримінальне провадження закрито, проте питання щодо скасування арешту у кримінальному провадженні не вирішувалось, а отже у зв`язку з закриттям вказаної кримінальної справи, накладений арешт підлягає скасуванню.

Слідчий надав до суду заяву в якій просив розглянути вказану заяву за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечував.

Заявник- адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не прибув, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, клопотання підтримав та просив задовольнити.

Власник майна, повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився, про часта місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 5 ст. 539 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду подання, не перешкоджає проведенню судового розгляду.

Відповідно до ч. ч. 4, 6 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Суд, дослідивши клопотання та матеріали справи, встановив наступне.

Вході досудового розслідування кримінального провадження № 0001184 від 15.09.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 20.09.2017 задоволено клопотання слідчого та накладено арешт на автомобіль «Тойота Прадо», д.н.з. НОМЕР_1 , який є власністю ОСОБА_5 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його ремонтування, користування, розпорядження ним та відчуження у будь-який спосіб.

Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова у справі № 638/4469/18 від 23.11.2018 кримінальне провадження №0001184 від 15.09.2017 за обвинувальним актом відносно ОСОБА_6 , за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - закрито на підставі ст. 46 КК України за примиренням винного з потерпілим.

Відповідно до ч. 1ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Відповідно п. 14 ч. 1 ст.537КПК України під час виконання вироків суд має право вирішувати такі питання, зокрема, інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.

Відповідно п. 4 ч. 2ст.539КПК України клопотання (подання) про вирішення питання, пов`язаного із виконанням вироку, подається до суду, який ухвалив вирок, - у разі необхідності вирішення питань, передбачених пунктом 14 частини 1 статті 537 КПК України.

Разом з тим, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016р., передбачено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями174,539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Частиною 1статті 170КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно п.4 ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення цивільного позову.

Відповідно ч. 1ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 4 ст.174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна.

Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Згідно із змістом ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 23.11.2018 у справі № 638/4469/18, під час закриття кримінального провадження №0001184 від 15.09.2017 за обвинувальним актом відносно ОСОБА_6 , за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - закрито на підставі ст. 46 КК України за примиренням винного з потерпілим, питання щодо скасування арешту на рухоме майно, який був накладений під час досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні не вирішувався.

Як вбачається з положень вищезазначеної частини 1 статті 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою суду, якщо заявник доведе, що в подальшому відпала потреба в застосуванні арешту майна або його було накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про можливість зняття арешту з вищевказаного автомобіля у зв`язку з тим, що ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.11.2018 кримінальне провадження № 0001184 від 15.09.2017 відносно ОСОБА_6 , за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України - закрито на підставі ст. 46 КК України за примиренням винного з потерпілим.

Зазначена ухвала набрала законної сили 22.12.2020.

Потерпілому у справі ОСОБА_7 відшкодована моральна шкода у розмірі 200000, грн., та матеріальна шкода на лікування у розмірі 30000 грн., претензій до обвинуваченого останній не має, а тому підстави застосування арешту майна, яке належить ОСОБА_5 - відпали.

Керуючись ст. ст.107,170-175,537,539 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 - захисника ОСОБА_4 про скасування арешту рухомого майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова по справі №640/14413/17 від 20.09.2017 на автомобіль «Тойота Прадо» д.н.з. НОМЕР_1 , який є власністю ОСОБА_5 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його ремонтування, користування, розпорядження ним та відчуження у будь-який спосіб.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дзержинський районний суд м. Харкова протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1