Справа № 344/2252/23
Провадження № 1-кс/344/1001/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2023 року м. Івано-Франківськ

Слідчий суддя Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , представника заявника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , представника потерпілої особи ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання АТ «Державний експортно-імпортний банк України» про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні №0000727, -

В С Т А Н О В И В:

Представник АТ «Державний експортно-імпортний банк України» звернувся з вказаним клопотанням в обґрунтування якого посилався на те, що рішенням Господарського суду Івано-Франківської області від 17.01.2018р., яке набрало законної сили 17.04.2018р., було задоволено позов АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (як іпотекодержателя та заставодержателя) до ТОВ «КГД-Буд» (як іпотекодавця та заставодавця) в рахунок погашення заборгованості ТзОВ «Компанія Рона» та звернуто стягнення на нерухоме та рухоме майно. На примусове виконання рішення суду в межах виконавчого провадження, відкритого 10.06.2021р. таке майно описано, арештоване та передане на реалізацію через ДП «Сетам». Під час ознайомлення з матеріалами ВП, представник банку дізнався про ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_6 від 06.07.2022р., якою накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження №0000727 від 29.11.2018р. за клопотанням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , а отже,створено перешкоди для проведення наступних торгів (перші торги не відбулися) з продажу предметів іпотеки та застави. З підстав зазначених у клопотанні, представник банку просив скасувати арешт на майно. 15.12.2022р. підслідність у даному кримінальному провадженні визначена за слідчим управлінням ГУНП в Івано-Франківській області.

Адвокат заявника АТ «Державний експортно-імпортний банк України» в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав повністю. Додатково наголосив, що даний банк є державним, у 2022р. наявність збитків даного банку близько 7 млрд грн., і повернення коштів за рахунок продажі майна по рішенню суду є пріоритетним. Окрім того, клопотання прокурора про арешт майна не містило даних про наявність інших судових рішень, зокрема господарського суду від 12.05.2021р., предметом розгляду якого були протоколи зборів від 30.07.2014р., 27.11.2015р. ТОВ «КГД-Буд», які в клопотанні на арешт майна зазначено, як підроблені (протокол зборів від 30.07.2014р. №5/14 не визнано недійсним, а щодо протоколу за №27 від 27.11.2015р. який таки визнано недійсним, то не враховано наступний протокол №28), а також є наявним ще одне рішення господарського суду від 02.08.2022р., яким теж не визнано протокол зборів від 13.10.2014р. ТОВ «КГД-Буд» недійсним.

Прокурор у судових засіданнях вимоги клопотання заперечив та надав ряд доказів на підставу заперечень. Зокрема також пояснив, що дане нерухоме та рухоме майно, як І цілісний майновий комплекс є об`єктом злочину у кримінальному провадженні №0000727 (постанова Івано-Франківської обласної прокуратури від 17.11.2021р. про об`єднання 4-х кримінальних проваджень), на даний час згідно ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_6 від 25.07.2022р. перебуває в управлінні в Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. Досудовим розслідуванням встановлюється факт відсутності нерухомого майна, яке передавалось в іпотеку фізичними та юридичними особами (потерпілими, в т.ч. ТОВ «КГД-Буд») та обставини шахрайського заволодіння службовими особами ТОВ «Компанія Рона» (позичальника) спільно з працівниками 4-х банківських установ, в т.ч. «Державний експортно-імпортний банк України».

Представник потерпілого, який письмово заявив клопотання від 03.03.2023р. щодо вступу при розгляді даної справи, як від сторони потерпілого у кримінальному провадженні №0000727 від 29.11.2018р., заперечив щодо задоволення такого. Слідчому судді пояснив, що по всіх банках, які отримували нерухоме майно в заставу та іпотеку, є ряд неіснуючих об`єктів нерухомого майна (вцілому 13 таких нібито власників), в т.ч. по АТ «Державний експортно-імпортний банк України» - земельна ділянка (вартістю 11 млн.грн. із 37 млн.грн. вартості всього майна переданого ТОВ «КГД-Буд»), за рахунок якої збільшено кредитний ліміт позичальнику з 40 млн.грн. до 70 млн.грн., а потім до 90 млн.грн. Протокол зборів №27 є підробленим, що доведено експертними висновками в судовій справі, а щодо протоколу №28, про такий взагалі невідомо, однак таке буде предметом експертизи в кримінальному провадженні, оскільки збори щодо цього не відбувались. Також, в Івано-Франківському міському суді є вже кримінальні справи по обвинуваченню певних осіб в т.ч. щодо дій пов`язаних з цими кредитними та іпотечними відносинами.

Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали клопотання вважаю наступне.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Обґрунтовуючи клопотання представник АТ «Державний експортно-імпортний банк України» посилався на те, що рішенням Господарського суду Івано-Франківської області від 17.01.2018р., яке набрало законної сили 17.04.2018р., було задоволено позов АТ «Державний експортно-імпортний банк України» (як іпотекодержателя та заставодержателя) до ТОВ «КГД-Буд» (як іпотекодавця та заставодавця) в рахунок погашення заборгованості ТзОВ «Компанія Рона» та звернуто стягнення на нерухоме та рухоме майно.

На примусове виконання рішення суду в межах виконавчого провадження, відкритого 10.06.2021р. таке майно описано, арештоване та передане на реалізацію через ДП «Сетам».

Однак, під час ознайомлення з матеріалами ВП, представник банку-стягувача дізнався про наявність ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_6 від 06.07.2022р., якою накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження №0000727 від 29.11.2018р. за клопотанням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , однак відображені в клопотанні прокурора показання свідків (щодо підробки протоколу: рішення зборів ТОВ «КГД-Буд» від 30.07.2014р., рішення учасників від 27.11.2015р.) не відповідають фактичним обставинам справи, є неповними, суперечать низці судових рішень (рішень у справі №909/50/18, якими не визнано недійсними рішення зборів за цими протоколами, що стосувались згоди на передачу майна в іпотеку та заставу), не враховано протокол зборів учасників товариства від 01.12.2015р. №27, від 13.10.2014р. №5/14 (оспорювався у справі №909/697/19, та не визнано судом недійсним протокол №5/14). Звідси, відсутнє шахрайське заволодіння службовими особами ТОВ «Компанія «Рона» з працівниками АТ «Державний експортно-імпортний банк України» майном ТОВ «КГД-Буд». Отже, як стверджує заявник, накладенням арешту на нерухоме та рухоме майно створено перешкоди для проведення наступних торгів (перші торги не відбулися) з продажу предметів іпотеки та застави в межах виконання рішення господарського суду у виконавчому провадженні.

Ухвала слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_6 від 06.07.2022р., якою накладено арешт на майно в рамках кримінального провадження №0000727 від 29.11.2018р. за клопотанням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 , як вказав представник заявника, в апеляційному порядку не оскаржувалась.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, рішенням господарського суду від 12.05.2021р. у справі №909/50/18, яке залишене без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 28.09.2021р. та постановою ВС від 07.07.2022р. (а.с.94-147 т.1), які надав сам заявник, було визнано недійсними рішення зборів учасників товариства ТОВ «КГД-Буд» від 01.12.2015р. за протоколом №27. За даним протоколом було вирішено надання в заставу земельної ділянки з метою збільшення кредитного ліміту до 90 млн.грн. із внесенням відповідних змін до договорів з наданням повноважень директору ТОВ «КГД-Буд» для підписання відповідних договорів. При цьому, експертизою встановлено, що підпис голови зборів та секретаря ними не вчинявся, а іншими особами.

Натомість, представник заявника надав до матеріалів клопотання протокол №28 від 01.12.2015р. про затвердження змін та доповнень до іпотечного договору та договору застави (а.с.164-165 т.1). Вважає, що даний протокол №28 слід взяти до уваги при розгляді даного клопотання, оскільки саме даним протоколом й було погодження щодо факту передачі деякого майна, незважаючи на визнання судом недійсним протоколу №27 за цей же день.

Про наявність проведення зборів та існування такого протоколу зборів ТОВ «КГД-Буд» за №28 заперечив представник ТОВ «КГД-Буд», сказав що такий теж є підробленим.

Рішенням господарського суду Івано-Франківської області від 02.08.2022р. (яке набрало законної сили зі слів представника заявника 16.03.2023р., тобто напередодні судового засідання по даному клопотанню) протокол зборів №40 від 13.10.2014р. також не визнано недійсним.

Разом з цим, предметом досудового розслідування ще будуть встановлюватись реальні наміри ТОВ «КГД-Буд» (як і інших фізичних та юридичних осіб щодо інших банків) та обсяги майна, що передані потерпілою стороною в іпотеку товариству «Державний експортно-імпортний банк України». І незважаючи на те, що представник зазначив про звернення стягнення тільки на існуюче нерухоме та рухоме майно, водночас заборгованість банку встановлювалась за змінами та доповненнями до кредитного договору по збільшення ліміту до 90 млн.грн., та збільшення обсягу заставного та іпотечного майна, а відповідно й заборгованість встановлювалась господарським судом з врахуванням збільшеного ліміту та обсягу відсотків та пені до цієї заборгованості. Саме це також впливатиме на встановлення певних обставин у досудовому розслідуванні, тому на переконання слідчого судді є передчасним таке клопотання про скасування арешту майна.

Також, представник потерпілої особи - ТОВ «КГД-Буд» надав до матеріалів справи копію ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_6 від 25.07.2022р., згідно якої все майно, на яке просить зняти арешт АТ «Державний експортно-імпортний банк України», перебуває в управлінні в Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, з метою забезпечення його збереження та збереження його економічної вартості.

Прокурор заперечуючи вимоги клопотання до матеріалів справи надав також постанову Івано-Франківської обласної прокуратури від 17.11.2021р. про об`єднання 4-х кримінальних проваджень у кримінальному провадженні №0000727, постанову старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ НП України від 04.07.2022р. про визнання речовими доказами у кримінальному провадженні перерахованого у клопотанні нерухомого та рухомого майна. Кримінальне провадження тільки на стадії передачі за підслідністю до слідчого управління ГУНП в Івано-Франківській області (отримано понад сто томів із понад двісті в наявності).

Однак, слідчий суддя вважає, що сторона заявника не позбавлена права направити до матеріалів кримінального провадження №0000727 наявні рішення судів чи інші матеріали на спростування тих чи інших обставин, що вже встановлені чи будуть встановлюватись досудовим розслідуванням, щоб в сукупності отриманих доказів, орган досудового розслідування міг надати відповідну оцінку таким.

Відповідно до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Враховуючи вищенаведене, скасування арешту на нерухоме та рухоме майно на переконання слідчого судді є передчасним та суперечитиме на даний час меті накладення арешту, як забезпечення збереження речових доказів, а тому таке клопотання про скасування арешту майна не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 395 КПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання АТ «Державний експортно-імпортний банк України» про скасування арешту на майно у кримінальному провадженні №0000727 від 29.11.2018р., накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 06.07.2022р. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 20.03.2023р.

Слідчий суддя ОСОБА_1