Справа № 953/829/23
н/п 1-кс/953/1736/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" березня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління СБУ в Харківській області молодшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадження прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000124 від 16.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

02.03.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління СБУ в Харківській області молодшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадження прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000124 від 16.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, що було добровільно надано ОСОБА_5 для підтвердження своєї невинуватості у вчиненні злочину, пов`язаного з колабораційною діяльністю, а саме: мобільний телефон марки POCO версії MIUI Global 12.5.8.0. (RJGMIXM), чорного кольору з прозорим чохлом, IMEІ 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з сім-карткою "Київстар" НОМЕР_3 , з паролем 7896 (графічний ключ); мобільний телефон марки Samsung, IMEI 1: НОМЕР_4 , IMEI 2: НОМЕР_5 , з сім-карткою "Водафон Україна" НОМЕР_6 шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження.

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом УСБУ в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000124 від 16.01.2023, за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення-злочину, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено ОСОБА_5 , у період з 05.07.2022 по 09.09.202, під час окупації збройними формуваннями РФ території Куп`янського району Харківської області добровільно приймав участь у діяльності незаконного правоохоронного органу створеного на тимчасово окупованій території, а саме займав посаду "старшини групи тилового забезпечення" в незаконному правоохоронному органі «Управління внутрішніх справ Тимчасової Цивільної адміністрації Харківської області», створеному представниками РФ.

01.03.2023 ОСОБА_5 , для підтвердження своєї невинуватості у вчиненні злочину, пов`язаного з колабораційною діяльністю, добровільно надав слідчому мобільний телефон марки POCO версії MIUI Global 12.5.8.0. (RJGMIXM), чорного кольору з прозорим чохлом, IMEІ 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з сім-карткою "Київстар" НОМЕР_3 , з паролем 7896 (графічний ключ), а також мобільний телефон марки Samsung, IMEI 1: НОМЕР_4 , IMEI 2: НОМЕР_5 , з сім-карткою "Водафон Україна" НОМЕР_6 .

Цього ж дня, 01.03.2023 надані добровільно ОСОБА_5 предмети та речі було оглянуто та визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до положення ст.98 КПК України, вилучені мобільний телефон марки POCO версії MIUI Global 12.5.8.0. (RJGMIXM), чорного кольору з прозорим чохлом, IMEІ 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з сім-карткою "Київстар" НОМЕР_3 , з паролем 7896 (графічний ключ), а також мобільний телефон марки Samsung, IMEI 1: НОМЕР_4 , IMEI 2: НОМЕР_5 , з сім-карткою "Водафон Україна" НОМЕР_6 мають ознаки речового доказу, тобто є матеріальним об`єктом, що містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, існує сукупність підстав вважати, що вищевказані предмети є доказом кримінального правопорушення, оскільки відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

Таким чином, з метою збереження речових доказів відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України виникла необхідність у арешті вищенаведених предметів.

Слідчий зазначає, що необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю забезпечення доказової бази та обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу перешкоджатимуть встановленню істини внаслідок того, що таке майно може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано, знищено, перетворено, відчужено.

В судове засідання слідчий 2 відділення слідчого відділу Управління СБУ в Харківській області молодший лейтенант юстиції ОСОБА_3 не з`явилась. Подала заяву про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду клопотання повідомлявся у встановленому законом порядку. Надійшла заява від ОСОБА_5 , про те, що він не заперечує проти накладення арешту на його майно.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає повному задоволенню, виходячи з наступного.

Правовою підставою арешту майна є кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000124 від 16.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України.

01.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.7 ст.111-1 КК України. слідчим проведено огляд місця події за адресою АДРЕСА_1 , в результаті якого було виявлено та вилучено предмети зазначені в клопотанні.

01.03.2023 надані добровільно ОСОБА_5 предмети постановою слідчого було визнано речовими доказами.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у виді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речових доказів, майна, що має доказове значення в даному кримінальному провадженні, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

Питання щодо місця зберігання речових доказів вирішується слідчим у кримінальному провадженні на підставі вимог ст.100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління СБУ в Харківській області молодшого лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене процесуальним керівником у кримінальному провадження прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000124 від 16.01.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 7 ст. 111-1 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме:

- мобільний телефон марки POCO версії MIUI Global 12.5.8.0. (RJGMIXM), чорного кольору з прозорим чохлом, IMEІ 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , з сім-карткою "Київстар" НОМЕР_3 , з паролем 7896 (графічний ключ),

- мобільний телефон марки Samsung, IMEI 1: НОМЕР_4 , IMEI 2: НОМЕР_5 , з сім-карткою "Водафон Україна" НОМЕР_6

яке перебуває у власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1