Справа № 283/731/22
провадження №1-кп/283/127/2022
У Х В А Л А
18 листопада 2022 року Малинський районний суд Житомирської області в складі під головуванням судді ОСОБА_1 , з секретарем судового засіданні ОСОБА_2 , за участю

прокурора Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

адвоката обвинуваченого ОСОБА_4 (в режимі відео конференції),

ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185, ч.3 ст.15 ч.3 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
13.05.2022 до Малинського районного суду Житомирської області з Малинського відділу Коростенської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0000193 від 04.08.2021 по обвинуваченню ОСОБА_5 в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185, ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням, в якому просив суд звернути заставу на суму 99240 гривень, внесену за обвинуваченого ОСОБА_5 в дохід держави. Клопотання обґрунтовує тим, що у ході досудового розслідування до обвинуваченого застосовано запобіжні заходи - тримання під вартою із правом внесення застави. У випадку внесення застави на нього були покладені обов`язки, передбачені ст.194 КПК України. У зв`язку із внесенням застави громадянкою ОСОБА_6 23 травня 2022 року підозрюваного ОСОБА_5 було звільнено із установи виконання покарань.

10 листопада 2022 року ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира (справа295/11515/22) ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 діб в кримінальному провадженні 0002421 від 08.11.2022 року з правовою кваліфікацією ч.4 ст. 186 КК України.

В судове засідання 18 листопада 2022 року о 15 годині призначене в режимі відеоконференцзв`язку з ДУ «Житомирська установа виконання покарань» (№8) обвинувачений ОСОБА_5 не з`явився, відмовившись від участі в судовому засіданні про що склав письмову відмову, оголошену працівником адміністрації установи, що свідчить про порушення покладених на нього обов`язків щодо прибуття до суду за викликом, не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого та суду, повідомляти суд про зміну місця свого проживання. Зазначені обставини дають суду підстави звернути заставу у дохід держави.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник просив відкласти розгляд клопотання на іншу дату для узгодження позиції з обвинуваченим, зважаючи на відмінність раніше обраної лінії захисту.

Суд, заслухавши прокурора, захисника, дослідивши матеріали клопотання , приходить до наступного висновку.

ОСОБА_5 обвинувачується в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 185, ч.3 ст. 15, ч.3 ст. 185 КК України.

26 квітня 2022 року слідчим суддею Малинського районного суду Житомирської області ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 днів по 24 червня 2022 із можливістю внесення застави в розмірі 99240 гривень, вказану заставу сплачено.

Відповідно до вимог абз. 3 ч. 4 ст. 202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

При цьому, на підозрюваного у разі внесення застави були покладені обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

не відлучатись з м. Малина без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Отже, судом встановлено, що обвинувачений ОСОБА_5 будучи обізнаним про наявність відносно нього кримінального провадження, яке знаходиться на стадії судових дебатів, письмово відмовився від участі в судовому засіданні і таким чином ухиляється від явки до слідчого та суду.

Заходами забезпечення кримінального провадження є, у тому числі, запобіжні заходи (пункт 9 частини 2 статті 131 КПК). Застава є одним із видів запобіжних заходів (пункт 3 частини 1 статті 176 КПК).

Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

При порушенні умов такого запобіжного заходу як застава процедура його застосування включає також застосування заходів кримінально-процесуальної відповідальності. Так, у разі порушення умов застави - вона звертається в дохід держави (частина 8 статті 182 КПК).

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу (частина 9 статті 182 КПК).

З наведеного вище слідує, що звернення застави в дохід держави є невід`ємною складовою зміни запобіжного заходу в вигляді застави, яка передбачена частинами 8 та 10 статті 182 КПК, та охоплюється поняттям застосування запобіжного заходу в вигляді застави.

У зв`язку із викладеним, звернення застави в дохід держави має (із врахуванням особливостей цього заходу) відповідати встановленим правилам застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В ч. 3 ст. 182 КПК України вказано, що при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Заставодавцем ОСОБА_6 внесено заставу за підозрюваного ОСОБА_5 . Підозрюваного (обвинуваченого) звільнено з-під варти саме на підставі факту внесення заставодавцем грошових коштів. Запобіжний захід у виді тримання під вартою змінено на заставу, яка є запобіжним заходом для підозрюваного ( обвинуваченого) до часу її повернення заставодавцю або до її звернення в дохід держави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 8 статті 182 КПК).

Метою припису частини 8 статті 182 КПК є запобігання порушенню підозрюваним покладених на нього обов`язків шляхом застосування заходу кримінально-процесуальної відповідальності за таке порушення. У той же час метою звернення застави в дохід держави не є відшкодування шкоди, у завданні якої особа підозрюється.

Водночас зі змісту частини 8 статті 182 КПК вбачається, що в ній при описі обов`язків, у разі порушення яких передбачено застосування санкції у вигляді звернення застави в дохід держави, використані формулювання, як у множині, так і в однині. Зокрема, неявка за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи неповідомлення про причини своєї неявки як підстава для звернення застави в дохід держави зазначено як одноразову дію.

При цьому суд звертає увагу, що застава є безстроковим запобіжним заходом, тому її строк не може бути визначний ухвалою суду, і вона без визначення строку забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду (частина 7 статті 42 КПК).

Отже, у разі порушення умов такого запобіжного заходу як застава (зокрема, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого без поважних причин та не повідомив заздалегідь про причини своєї неявки), суд вправі застосувати заходи кримінально-процесуальної відповідальності - звернути заставу (її частину) в дохід держави.

З огляду на викладене клопотання прокурора обґрунтовано правовими підставами, доведено, що ОСОБА_5 на виклики до суду не з`явився, заставодавець не виконав своїх обов`язків щодо забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого, а тому суд приходить до переконання, що вимога прокурора про звернення застави в дохід держави є законною та обґрунтованою належними й допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню.

Таким чином, заставу, внесену за обвинуваченого ОСОБА_5 з урахуванням клопотання прокурора слід звернути в дохід держави.

Керуючись статтями 177, 182, 183, 194, 202 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора про звернення застави в дохід держави задовольнити.

Заставу в розмірі 99 240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) гривень, внесену 23 травня 2022 року заставодавцем ОСОБА_6 за підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на депозитний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області, визначену ухвалою слідчого судді Малинського районного суду у кримінальному провадженні №0000193 від 26 квітня 2022 року (справа 283/2434/21), звернути в дохід держави та зарахувати її до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя