Справа № 355/732/22
Провадження № 1-кп/355/73/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про продовження запобіжного заходу

10 лютого 2023 року головуючий колегії суддів суддя Баришівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7

провівши в залі суду у с. Баришівка судове засідання кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000539 від 21.06.2022 року за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Березань Київської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 348 КК України,-

встановив:

До Баришівського районного суду Київської області 04.08.2022р. надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000539 від 21.06.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.348 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.08.2022 року, головуючим суддею у справі визначено ОСОБА_1 , склад колегії суддів: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Проведення судового засідання призначено на 10.02.2023р. на 11:00 год.

06.02.2023р. на адресу суду надійшло клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 .

Прокурор та потерпілі ОСОБА_4 , ОСОБА_5 в судовому засідання вважали за необхідне продовжити тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою.

Захисник ОСОБА_7 заперечував проти розгляду та задоволення клопотання щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 , відмовився висловити свою обґрунтовану позицію щодо заявленого клопотання; в порушення вимог діючого законодавства та порядку судового засідання, що було зафіксовано у протоколі судового засідання, зазначив, що висловить свою думку з приводу клопотання прокурора тільки після розгляду його клопотання щодо відводу судді ОСОБА_1 .

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав позицію захисника.

Суд розцінює вказану позицію як обраний спосіб захисту з метою навмисного зволікання та порушення строків розгляду клопотання про доцільність продовження обвинуваченому обраного запобіжного заходу.

Суд звертає увагу на наступне: по-перше, усі клопотання, заявлені у судовому засіданні розглядаються в порядку їх надходження. Відповідно до ст.350 КПК України, « клопотання учасників судового провадження розглядаються судом після того, як буде заслухана думка щодо них інших учасників судового провадження, про що поставляється ухвала». Письмових клопотань щодо відводу судді ОСОБА_1 станом на 10.02.2023р. на адресу суду не надходило; усне клопотання про відвід судді було заявлено захисником ОСОБА_7 підчас розгляду іншого клопотання, а саме клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 - до його вирішення по суті, що суперечить вимогам діючого кримінально-процесуального законодавства. По-друге, 10.02.2023р. суддя Баришівського районного суд Київської області ОСОБА_9 , який входить до складу колегії суддів по розгляду вищевказаного кримінального провадження, знаходився на лікарняному. Згідно Закону України від 13 квітня 2020 року № 558-ІХ «Про внесення зміни до п. 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID?19)» який набрав чинності 23 квітня 2020 року, єдине питання, яке може бути розглянуто одноособово головуючим або іншим суддею зі складу колегії суддів, є клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Розгляд будь-яких інших клопотань одноособово головуючим не передбачено діючим законодавством.

Отже, судом були вжиті всі необхідні заходи та дотримані всі вимоги діючого законодавства щодо забезпечення рівності та змагальності сторін кримінального провадження. Обраний стороною спосіб захисту / зокрема відмова висловити свою думку з приводу клопотання, заявленого іншою стороною кримінального провадження / є її правом та не є перешкодою для подальшого розгляду кримінального провадження.

З урахуванням вищевикладеного, розглядаючи клопотання прокурора, вислухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що обраний щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, підлягає продовженню з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази, обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення.

Відповідно до ст.331 КПК України, за наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, продовжений ухвалою колегії суддів Баришівського районного суду Київської області від 19.08.2022 року, 18.10.2022р. та 13.112.2022р. обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою спливає 11.02.2023 року, тому суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою до спливу двомісячного строку.

Законом України від 13 квітня 2020 року № 558-ІХ «Про внесення зміни до п. 20-5 розділу XI «Перехідні положення» Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID?19)» який набрав чинності 23 квітня 2020 року, крім положення щодо терміну подання клопотання про продовження строку тримання під вартою. Ця норма набула чинності 03 травня 2020 року встановлено, що у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту. Постановою КМУ від 23.12.2022р. № 1423 було продовжено на всій території України до 30 квітня 2023р. карантин через COVID?19 та режим надзвичайної ситуації .

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого, колегія суддів враховує вимоги п. п. 3 і 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_6 обвинувачуються у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення проти життя працівника правоохоронного органу, він може переховуватись від суду, та продовжувати займатись злочинною діяльністю, враховуючи його вік, стан здоров`я, репутацію, соціальні зв`язки, майновий стан та інші обставини, суд вважає, що обраний щодо ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою, слід продовжити строком на 60 днів.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст. 314-316, 331 КПК України суд.

ухвалив:

Клопотання прокурора щодо продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_6 задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» обвинуваченому ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні №0000539 від 21.06.2022 року, на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 11.04.2023р. до 14.00 год.

Судове засідання призначити на 28 лютого 2023 року об 11 год. 05 хв.

Викликати в судове засідання учасників судового провадження.

Ухвала про продовження строку запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, потерпілим, обвинуваченому та його захиснику негайно після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом семи днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали виготовлено 16.02.2023р.

Головуючий суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1