Справа № 643/1704/23
Провадження № 1-кп/643/159/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.04.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , потерпілого ОСОБА_4 , захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000096 від 05.01.2023, за обвинуваченням

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, із незакінченою вищою освітою, який не одружений, дітей не має, офіційно не працевлаштований, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України

ВСТАНОВИВ

В провадженні Московського районного суду м. Харкова перебуває кримінальна справа за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

У судовому засіданні 04.04.2023 обвинувачений заявив клопотання про призначення йому перекладача з української мови на російську. В обґрунтування зазначив, що народився та проживав у м. Харкові до 6 років, тобто до 1994-1995. Потім виїхав на проживання до баби в м. Бєлгород Російської Федерації, де проживав до 2020. У м. Бєлгороді він навчався в школі, потім поступив до Бєлгородського державного університету. Ураховуючи наведене, він не володіє державної мовою в достатньому обсязі.

Після з`ясуванні думки прокурора щодо клопотання, обвинувачений пояснив, що дійсно відбував покарання в Україні протягом 2006-2008, після чого знову повернувся до м. Бєлгорода.

Захисник підтримала клопотання обвинуваченого.

Прокурор заперечувала проти клопотання, зазначивши, що під час досудового розслідування обвинувачений не зазначав на недостатньому володінні державною мовою. Крім того, останній протягом 2006-2008 відбував покарання в Україні, що спростовує його доводи відносно проживання в м. Бєлгород.

Потерпілий не висловив своєї думки щодо клопотання обвинуваченого.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд приходить до таких висновків.

Статтею 68 КПК України передбачено, що у випадку необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень сторін, документів сторони кримінального провадження, слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача.

У відповідності до ч. 3 ст. 29 КПК України слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Як вбачається з висновків щодо застосування норм права, викладених в постанові Верховного Суду від 20.08.2019 року у справі № 672/1599/17, питання про дотримання вимог ст. 29 КПК щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В постанові Верховного Суду від 11.06.2019 року по справі № 219/5455/16 зазначено, що участь перекладача у кримінальному провадженні зумовлена конституційною засадою рівності перед законом і судом (ч. 2 ст. 24 Конституції України, ст. 10 КПК), за якою, серед іншого, не допускається привілеїв чи обмежень (в т. ч. й у процесуальних правах, передбачених КПК) за мовними ознаками. Проявом принципу «рівності можливостей», згідно з яким кожна сторона під час розгляду справи повинна мати рівні можливості і жодна із сторін не повинна мати якихось вагомих переваг над опонентом, розглядаються й права обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, закріплені у підпунктах «а», «е» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод (далі - Конвенції): а) бути негайно i детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер i причину обвинувачення проти нього; e) якщо він не розуміє мову, яка використовується у суді, або не розмовляє нею, - отримувати безоплатну допомогу перекладача. Залучення перекладача для проведення процесуальних дій має на меті забезпечити особам, які беруть участь у кримінальному провадженні та не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, можливість користуватися рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють (п. 18 ч. 3 ст. 42, п. 9 ч. 1 ст. 56, п. 11 ч. 3 ст. 64-1, п. 4 ч. 1 ст. 66 КПК). Як зазначено у ч. 1 ст. 68 КПК, у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача). При цьому кримінальним процесуальним законом не регламентовано самого порядку залучення перекладача, зокрема не встановлено й безумовного обов`язку слідчого судді, суду, прокурора, слідчого самостійно (за відсутності відповідного клопотання з боку учасника провадження) залучати перекладача. Відповідно ж до ч. 6 ст. 22, ч. 3 ст. 26 КПК суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків і вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Брозічек проти Італії» зазначив, що якщо в перекладі відмовлено, на органах влади лежить відповідальність довести, що обвинувачений достатньо володів мовою суду.

В справі «Кускані проти Сполученого Королевства» Європейським судом з прав людини зауважено, що суд зобов`язаний виявити належну старанність, установлюючи, що відсутність перекладача не перешкоджає повноцінній участі заявника у важливих для нього питаннях.

Повертаючись до обставин даної справи, суд констатує, що доводи обвинуваченого відносно проживання та навчання в м. Бєлгород в період з 1994-1995 по 2020, учасниками судового провадження не спростовані.

Факт відбування обвинуваченим покарання в України протягом 2006-2008 сам по собі не спростовує його доводи відносно того, що увесь інший час він проживав та навчався в Російській Федерації, у зв`язку з чим недостатньо володіє українською мовою.

Ураховуючи наведене, з метою забезпечення права обвинуваченого на доступ до правосуддя та справедливого розгляду кримінального провадження на засадах рівності учасників, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання обвинуваченого та залучити до участі у справі перекладача з української на російську мову.

Відносно обвинуваченого обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 14 Закону України «Про безоплатну правову допомогу» особи, стосовно яких обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, мають право на правові послуги, передбачені пунктами 1 і 3 частини другої статті 13 цього Закону.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 401 від 24.06.2016, питання залучення перекладачів віднесено до компетенції відповідних центрів з надання вторинної правової допомоги.

Керуючись ст. 29, 68, 369-372 КПК України

УХВАЛИВ

Доручити директору Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях (майдан Свободи (Держпром), буд. 5, 6 під`їзд, 3 поверх (ліве крило) м. Харків, 61022) призначити обвинуваченому ОСОБА_6 перекладача для здійснення перекладу з російської на українську мови під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Копію даної ухвали направити директору Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Луганській та Харківській областях (майдан Свободи (Держпром), буд. 5, 6 під`їзд, 3 поверх (ліве крило) м. Харків, 61022) для виконання.

Оплату праці перекладача здійснювати за рахунок коштів Державного бюджету України.

Судове засідання відкласти на 13.04.2023 року на 15-00 год.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою ст. 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали буде проголошено в приміщенні Московського районного суду м. Харкова (м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є) 07.04.2023 о 12-00 год.

Суддя ОСОБА_1