Справа № 761/9417/23
Провадження № 1-кс/761/6379/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 слідчого ОСОБА_4 , захисника-адвоката ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вороньків Бориспільського району Київської області, громадянина України, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше засудженого вироком Пирятинського районного суду Полтавської області від 06.05.2022 за ч.2 ст. 125 КК України,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, у кримінальному провадженні № 0001358 від 01.11.2022,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, на 30 діб.

Обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що у провадженні відділу розслідування злочинів у сфері транспорту слідчого управління ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001358 від 01.11.2022, за підозрою ОСОБА_6 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Грубе порушення водієм ОСОБА_6 вимог пунктів 2.3 б), д), 2.1 а), 2.9 а), 2.10 а), б), в), г), д), е) 12.3 Правил дорожнього руху перебувають у прямому причинному зв`язку з виникненням дорожньо-транспортної пригоди та настанням наслідків у вигляді смерті потерпілої ОСОБА_7 .

01.11.2022 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України за фактом порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, що спричинило смерть потерпілого.

03.11.2022 ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області підозрюваному ОСОБА_6 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Київському СІЗО до 24 години 00 хвилин 30.12.2022.

26.01.2023 ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001358 продовжено до 01.04.2023.

26.01.2023 ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, щодо підозрюваного ОСОБА_6 продовжено до 24 години 00 хвилин 27.03.2023.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, підтверджується доказами кримінального провадження.

Строк запобіжного заходу у тримання під вартою у кримінальному провадженні, закінчується 27.03.2023, однак, завершити досудове розслідування до вказаного строку не представляється можливим, оскільки, необхідно провести ряд слідчих дій направлених на повне, об`єктивне, всебічне та неупереджене розслідування зазначеного кримінального провадження.

Зокрема, в ході досудового розслідування призначено ряд судових експертиз, проведення яких наразі триває, а саме: три судові молекулярно-генетичні експертизи; судову фототехнічну експертизу; судову автотехнічну експертизу по дослідженню механізму ДТП; надане доручення щодо аналізу зв`язків абонентських з`єднань за номером мобільного телефону підозрюваного ОСОБА_6 ; крім цього необхідно виконати вимоги ст. 290 КПК України, підготувати та вручити обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування.

В ході досудового розслідування не встановлено обставин, які б виправдовували ОСОБА_6 і вказували на зменшення вищевказаних ризиків та надавали підстави для обрання більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених у п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 покладається необхідність запобігання спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків даного кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Прокурор та слідчий клопотання підтримали у повному обсязі.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, посилаючись на недоведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Підозрюваний вину у скоєнні ДТП визнав, однак заперечив факт перебування у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння. Пояснив, що співпрацює зі слідством, не збирається ніяким чином перешкоджати кримінальному провадженню. Просив не продовжувати строк тримання під вартою.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У кримінальному провадженні № 0001358 від 01.11.2022 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

03.11.2022 до підозрюваного ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, строком на 60 діб, який останній раз продовжено строком до 27.03.2023.

17.03.2023 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва строк досудового розслідування продовжено до шести місяців.

Згідно із ч.3 ст.197 КПК України строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:

1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину;

2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

З огляду на приписи ч.4 ст.199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання особи під вартою згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Тобто при вирішенні цього питання слідчий суддя керується загальними приписами, які регулюють застосування відповідного запобіжного заходу, однак з урахуванням додаткових відомостей і спливу строку досудового розслідування.

Загальні підстави і порядок застосування запобіжного заходу визначені у ст.194 КПК України, конструкція якої передбачає три рівня дослідження слідчим суддею обставин (фактів):

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182). При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи (рішення у справі «Murrаyv.UnitedKingdom», 14310/88, 28.10.1994, п. 55).

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_6 до кримінального правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Для визначення причетності ОСОБА_6 до подій кримінального правопорушення слідчим суддею досліджені відомості, надані сторонами, зокрема: протокол огляду трупа; висновок судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_7 №140 від 30.11.2022; протокол обшуку від 01.11.2022; протоколи допиту свідків; акт медичного огляду; протокол проведення слідчого експерименту від 01.11.2022 та інші матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Досліджені відомості переконують слідчого суддю в тому, що підозрюваний міг вчинити кримінальне правопорушення, отже на даному етапі підозра є обґрунтованою. Разом з тим, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Щодо ризиків кримінального провадження, то слідчий та прокурор зазначають про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею було встановлено, що ризики, які існували на час застосування ОСОБА_6 запобіжного заходу не зменшилися та продовжують існувати.

Так, наразі обґрунтованими є ризик переховування, оскільки ОСОБА_6 може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, про що свідчить те, що останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, яке карається позбавленням волі до 10 років. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо продовження строку запобіжного заходу враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_6 у сукупності з іншими обставинами. Крім того, слідчий суддя оцінює також ті обставини, що підозрюваний не одружений, не працює, відсутні на його перебуванні утриманці, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, раніше судимий.

Отже, надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, подальше застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Крім того, встановлено продовження існування ризику передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Також прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст.176-178, 183, 193, 194, 196, 195, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 30 (тридцять) днів, тобто до 19.04.2023 року, включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали складено 22.03.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1