Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/314/2022 Справа № 641/1370/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2022 року

Слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Відділу поліції № 2 Харківського управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 про накладання арешту на тимчасово вилучених речей та документів у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001313 від 12.11.2022 за ч. 1 ст. 289 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Відділу поліції № 2 Харківського управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про накладання арешту на тимчасово вилучених речей у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до ЄРДР за № 0001313 від 12.11.2022 за ч. 1 ст. 289 КК України на тимчасово вилучене 28.11.2022, під час огляду місця події, за адресою: м. Харків, вул. Чуваська, буд. 1, майно, а саме на автомобіль «Hundai» моделі ACCENT, державний номер НОМЕР_1 , синього кольору, ключі від автомобіля та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, власником яких є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (тел. НОМЕР_2 ).

Слідчий суддя, дослідивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів, 2) спеціальної конфіскації, 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Аналіз вище зазначеної норми закону свідчить, що Кримінальним процесуальним кодексом України чітко передбачені підстави для застосування такого виду забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.
При цьому, ст. 171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Серед всього іншого зазначено, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути вказано підстави і мету відповідно до положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Тобто, у клопотанні про арешт майна, слідчий повинен чітко вказати мету зазначену в законі та довести необхідність арешту саме з цією метою.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.
З клопотання та доданих до нього документів не вбачається, що будь-якій особі не повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 64-2 КПК України, третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.
Разом з тим, зі змісту ч. 2 ст. 64-2 КПК України вбачається, що з клопотанням про арешт майна третьої особи має звертатися до суду прокурор.
Крім того, відповідно до витягу з ЄРДР кримінального провадження № 0001313 від 12.11.2022 за ч. 1 ст. 289 КК України у графі короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення вказано, що 11.11.2022 надійшла заява від ОСОБА_5 за фактом того, що на початку війни невстановлена особа заволоділа належним йому транспортним засобом на території Слобідського району м. Харкова.

З заяви про вчинення кримінального правопорушення, яка подана 11.11.2022 ОСОБА_5 до Відділу поліції № 2 Харківського управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області вбачається, що останній просить вжити заходи щодо його бізнес-партнера, який незаконно заволодів його транспортним засобом «Hundai» моделі ACCENT, державний номер НОМЕР_1 , синього кольору.

Отже, заявник ОСОБА_5 у поданій заяві вказує на конкретну особу, яка на його думку заволоділа його транспортним засобом, однак вказану інформацію не відображено у витягу з ЄРДР кримінального провадження № 0001313 від 12.11.2022 за ч. 1 ст. 289 КК України.

Крім того, заява про вчинення кримінального правопорушення була подана 11.11.2022 ОСОБА_5 до Відділу поліції № 2 Харківського управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області в якій вказано, що останній просить вжити заходи щодо його бізнес-партнера, який незаконно заволодів його транспортним засобом «Hundai» моделі ACCENT, державний номер НОМЕР_1 , синього кольору. В той же час, матеріали клопотання містять довіреність від 24.11.2022, якою ОСОБА_6 уповноважує ОСОБА_5 експлуатувати та розпоряджатися автомобілем «Hundai» моделі ACCENT, державний номер НОМЕР_1 , синього кольору, номер шасі (кузову, рами) НОМЕР_3 .

Докази, відповідно до ст. 84 КАК України, це фактичні відомості, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких, слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Серед них документи є процесуальними джерелами доказів.

Натомість, документи, які підтверджують право власності на вилучене майно, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження ОСОБА_5 автомобілем «Hundai» моделі ACCENT, державний номер НОМЕР_1 , синього кольору на момент звернення до Відділу поліції № 2 Харківського управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення (злочину), а саме на 11.11.2022 не додано.

Отже, вищевказане свідчить про неконкретизованість та неповноту клопотання слідчого, яке, згідно імперативної вказівки законодавця, за таких обставин підлягає обов`язковому уточненню, шляхом повернення клопотання відповідно до вимог ч. 3 ст. 172 КПК України прокурору для усунення недоліків.

Враховуючи вищенаведені обставини, приходжу до висновку про очевидну необхідність повернення клопотання про арешт тимчасово вилучених речей та документів у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001313 від 12.11.2022 за ч. 1 ст. 289 КК України прокурору Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 .
Приймаючи до уваги викладене та керуючись статями 64-2, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ Відділу поліції № 2 Харківського управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яке погоджене прокурором Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_4 про накладання арешту на тимчасово вилучених речей та документів у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001313 від 12.11.2022 за ч. 1 ст. 289 КК України повернути прокурору та надати строк 72 години для усунення виявлених недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя- ОСОБА_1