Провадження № 1-кс/947/2449/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2023 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисників підозрюваного адвокатів: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001094 від 24.06.2020 року відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Великоплоске, Великомихайлівського району, Одеської області, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, працюючого директором ТОВ «Лідер-МЕТАЛ», одруженого, маючого на утриманні неповнолітню дитину ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий виклад фактичних обставин даного кримінального провадження та змісту поданого стороною обвинувачення клопотання.

Досудовим розслідування встановлено, що в період 2019-2020 років група осіб, до складу якої входили ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_10 та інші невстановлені особи, діючи за попередньою змовою з корисливих мотивів, розділивши між собою ролі та дії, розробила та реалізувала злочинний план щодо заволодіння шляхом обману майном АТ «Укрпошта» та придбання права на земельну ділянку на узбережжі Чорного моря у смт Затока Кароліно-Бугазькій територіальній громаді в особі Кароліно-Бугазької сільської ради Одеської ради загальною вартістю 10 млн. 18 тис. 418 грн. 90 коп.

Так, об`єктом посягання у 2019-2020 р.р. стали державне майно

АТ «Укрпошта» , а саме: нерухоме та рухоме майно бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_3 », яка розташована за адресою: Одеська область,

м. Білгород-Дністровський, смт Затока, вул. Лазурна, 96 (92/1) вартістю 6 млн. 799 тис. 228 грн. 72 коп. та права на користування і володіння земельною ділянкоюплощею 0,208 га, на якій розташована база відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_3 » за вказаною адресою, яка належить Кароліно-Бугазькій територіальній громаді в особі Кароліно-Бугазької сільської ради вартістю 3 млн 219 тис. 190 грн. 16 коп. при наступних обставинах.

Так, вказані та інші невстановлені особи у грудні 2019 року, більш точний час та місце не встановлені, підробила документи, які начебто вказували на будівництво у 16 років ОСОБА_9 бази відпочинку за попередньою змовою та з корисливих мотивів, ОСОБА_9 , 18.12.2019 року перебуваючи в офісі за адресою: АДРЕСА_3 , передав приватному нотаріусу Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_11 зазначені підроблені документи та заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Надалі, приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_11 , перебуваючи в офісі за адресою: м. Одеса, пр-т Гагаріна, 10, маючи доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, розглянула документи та заяву ОСОБА_9 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, яка надійшла 18.12.2019 року за № 37626693, розуміючи, що відсутні правові підстави для реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна за ОСОБА_9 , усвідомлюючи, що документи мають розбіжності, які викликають сумніви у їх справжності, діючи в порушення Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженому постановою КМУ № 1127 від 25.12.2015 року в редакції від 26.06.2019 року, сприяючи ОСОБА_9 йому та іншим невстановленим особам у заволодінні шляхом обману чужим майном та придбанні права на чуже майно, прийняла рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) № 50369835, на підставі якого несанкціоновано змінила інформацію, яка обробляється в автоматизованій системі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

20.01.2020 у невстановлений слідством час з метою реалізації наступного етапу злочинної діяльності щодо легалізації (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом та придання законності набуття права власності на державне майно бази відпочинку « ІНФОРМАЦІЯ_3 » АТ «Укрпошта» та право користування та володіння земельною ділянкою, що перебуває у комунальній формі власності Кароліно-Бугазької територіальної громади на узбережжі Чорного моря, директор ТОВ «ЛІДЕР-МЕТАЛ» ОСОБА_7 , діючи з корисливих мотивів, за попереднє змовою з групою невстановлених осіб, перебуваючи в офісі приватного нотаріуса Одеського нотаріального округу ОСОБА_12 за адресою АДРЕСА_4 , підписав акт прийому-передачі нерухомого майна із завідомо неправдивими відомостями про те, що він нібито прийняв від ОСОБА_9 нежитлові приміщення за адресою: АДРЕСА_5 вартість у розмірі 6 799 228, 72 грн., передані до статутного капіталу ТОВ «ЛІДЕР-МЕТАЛ» , які на той час перебували у фактичному володінні АТ «Укрпошта» та були передані акціонерним товариством в оренду ФОП ОСОБА_13

07.02.2020 приватний нотаріус Одеського нотаріального округу

ОСОБА_14 , перебуваючи в офісі за адресою: АДРЕСА_6 , на підставі акту прийому-передачі нерухомого майна від 20.01.2020 та заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень директора ТОВ «ЛІДЕР-МЕТАЛ» ОСОБА_7 від 05.02.2020 № 38296504 прийняла рішення № 510332243 та внесла до Державного реєстру прав на нерухоме майно відомості про реєстрацію права власності на нежитлові приміщення за адресою: Одеська область, м. Білгород-Дністровський, смт Затока, вул. Лазурна, 92/3 за ТОВ «ЛІДЕР-МЕТАЛ» .

У подальшому, 23.06.2020 приблизно група з біля 30 невстановлених осіб, одягнених в чорний одяг без розпізнавальних знаків, діючи за вказівкою директора ТОВ «ЛІДЕР-МЕТАЛ» ОСОБА_7 , захопила нерухоме та рухоме майно бази відпочинку «Зв`язківець» АТ «Укрпошта» за адресою:Одеська область, м. Білгород-Дністровський, смт Затока, вул. Лазурна, 96 (92/1) та земельну ділянку площею 0,208 га, на якій розташована база відпочинку «Зв`язківець», яка належить Кароліно-Бугазькій територіальній громаді в особі Кароліно-Бугазької сільської ради .

Фактичні обставини ймовірних неправомірних дій з боку, зокрема, ОСОБА_7 , які становлять об`єктивну сторону інкримінованих йому дій в повній мірі викладені у поданому стороною обвинувачення клопотанні.

Як наслідок, сторона обвинувачення зазначає, що внаслідок інкримінованих,зокрема ОСОБА_7 дій завдано майнову шкоду на загальну суму 10 018 418 грн., що в 600 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, та є особливо великим розміром.

24.02.2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366 КК України.

Вважаючи, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366 КК України, в цілях запобігання настання ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, про які стороною обвинувачення зазначається в рамках даного клопотання, слідчий за погодженням з прокурором звертаються до слідчого судді з таким клопотанням про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

2. Позиції учасників судового засідання.

Прокурор в судовому засіданні зазначив, що підтримує клопотання в повному обсязі, просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням застави у розмірі 10 018 418 грн., обґрунтувавши тим, що саме такий розмір застави, який сторона обвинувачення просить слідчого суддю застосувати відносно підозрюваної особи в достатній мірі гарантує виконання покладених у випадку задоволення такого клопотання, процесуальних обов`язків останнім. Шкода, нанесена внаслідок ймовірного вчинення вказаних кримінальних правопорушень підозрюваним обчисляються більше, ніж 10 мільйонами гривень.

Додатково прокурор в судовому засіданні долучив до матеріалів клопотання протокол затримання підозрюваного.

Захисник адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення поданого клопотання сторони обвинувачення, зазначивши, що підозра, пред`явлена його підзахисному, є необґрунтованою, а ризики недоведеними. Крім того, захисник послався на міцність соціальних зв`язків підозрюваного, а саме: останній одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, має постійне місце роботи з постійним доходом, чим саме і забезпечує свою родину, а також має постійне місце проживання. А також зазначив, що ОСОБА_7 є чинним помічником-кунсультантом на громадських засадах депутата Одеської обласної ради. З огляду на вищевикладене, просив слідчого суддю застосувати відносно ОСОБА_7 запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, а саме у вигляді домашнього арешту.

Долучив письмові заперечення з додатками, які просив врахувати.

Захисник адвокат ОСОБА_6 підтримав думку коллеги в повному обсязі, зазначив, що підозра та ризики, викладені у клопотанні сторони обвинувачення є недоведеними.

Захисник адвокат ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання сторони обвинувачення, просив відмовити у повному обсязі.

Долучив письмові заперечення з додатками, які просив врахувати.

Підозрюваний заперечував щодо доводів прокурора, що його було затримано 24.02.2023 року. Та зазначив, що фактично він був затриманий 23.02.2023 року невстановлені особи вивезли його у невідомому напрямку. А 24.02.2023 привезли для вручення підозри. Щодо клопотання сторони обвинувачення про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав думку захисників в повному обсязі. Зазначив, що пред`явлена йому підозра є необґрунтованою та з підозрою не погоджується. Просив слідчого суддю відмовити в задоволенні клопотання про обрання йому запобіжного заходу.

3. Норми законодавства, якими керується слідчий суддя при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Ч. 1, ч. 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4. Відомості, які свідчать про наявність в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366 КК України.

24.02.2023 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

- ч. 4 ст. 190 КК України тобто у заволодінні чужим майном та придбанні права на майно шляхом обману за попередньою змовою групою осіб, вчинене шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, в особливо великих розмірах;

- ч. 2 ст. 209 КК України - вчинення правочину з майном, одержаними внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, а також вчинення дій, спрямованих на маскування незаконного походження такого майна чи володіння ними, прав на майно, набуття, володіння або використання майна, одержаних внаслідок вчинення суспільно небезпечного протиправного діяння, що передувало легалізації (відмиванню) доходів, вчинені за попередньою змовою групою осіб.

- ч. 2 ст. 366 КК України - видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що спричинило тяжкі наслідки.

В підтвердження існування в рамках такого кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366 КК України сторона обвинувачення посилається на: акт прийому передачі нерухомого майна 20.01.2020; акт готовності об`єкта до експлуатації від 14.05.2010 за № 536 на ім`я ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , щодо прийняття нібито до експлуатації нежитлових приміщень загальною площею 573,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_5 ; довідку ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» від 11.12.2019 за № 211115 про проведення поточної інвентаризації нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_5 , які нібито побудовані до 05.08.1992 року; технічний паспорт від 17.12.2019 на нежитлові приміщення загальною площею 573,4 кв.м, за адресою: АДРЕСА_5 , який нібито виготовлений ПП «ГЛАВ ІНВЕСТ ГРУП» на ім`я ОСОБА_9 ; лист ДІАМУ від 23.05.2022; договір оренди від 11.06.2019 між АПТ Укрпошта та ФОП ОСОБА_13 ; протокол допиту ОСОБА_13 ; лист Затоківської с/р від 24.06.2020; договір оренди земельної ділянки між ПАТ УКРПОШТА ТА Затоківською С/Р; протокол допиту представника потерпілого ОСОБА_15 та інші матеріали кримінального провадження.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зауважує, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, CampbellandHartleyv. theUnitedKingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі SelahattinDemirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі IlgarMammadovv. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagozv. Turkey).

Відтак, з огляду на наявні у слідчого судді матеріали, якими обґрунтовується подане клопотання, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366 КК України.

При цьому, слідчий суддя акцентує увагу, що на даній стадії кримінального провадження,слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

5. Відомості, які свідчать про наявність/відсутність в рамках даного кримінального провадження ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Як вище було зазначено, на переконання слідчого судді, в рамках даного кримінального провадження існує обґрунтована підозра за фактом можливого вчинення ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366 КК України.

Так, ОСОБА_7 підозрюється у тому числі у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК країни, яке відповідно ст. 12 КК України, є особливо тяжким злочином, та з огляду на тяжкість покарання, яке передбачено зокрема за вчинення такого злочину, на переконання слідчого судді може свідчити про існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Враховуючи те, що ОСОБА_7 , будучи директором ТОВ «ЛІДЕР-МЕТАЛ», в силу займаної посади має доступ до приміщень такої установи, де ймовірно перебуває документація, яка має важливе значення для встановлення фактичних обставин ймовірного вчинення інкримінованих останньому кримінальних правопорушень, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_7 з метою уникнення можливих негативних наслідків кримінально-правового характеру може вжити заходів щодо знищення вищенаведених документів, що суттєво ускладнить забезпечення досягнення завдань кримінального провадження. З огляду на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про існування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Крім того, слідчий суддя вважає наявним існування в рамках даного кримінального провадження ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України у вигляді можливого незаконного впливу підозрюваного ОСОБА_7 на свідків в рамках даного кримінального провадження.

Щодо можливого незаконного впливу з боку ОСОБА_7 на свідків, то слідчий суддя враховує, що на теперішній час підозра, пред`явлена ОСОБА_7 в тому числі ґрунтується на показаннях свідків. При цьому, у випадку подальшого направлення обвинувального акту відносно ОСОБА_7 до суду, з великою вірогідністю можливо припускати допит таких осіб безпосередньо в судовому засіданні судом, позаяк суд не може обґрунтовувати свої судові рішення показаннями, отриманими на стадії досудового розслідування стороною обвинувачення (за винятком випадків, передбачених ст. ст. 225, 615 КПК України).

Слід зауважити, що з огляду на специфіку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких на теперішній час обґрунтовано підозрюється ОСОБА_7 , процесуальні джерела доказів у вигляді показань відіграють надзвичайно важливу роль, що на переконання слідчого судді додатково підтверджує вірність доводів сторони обвинувачення відносно існування в рамках такого кримінального провадження наведеного ризику.

Відтак, слідчий суддя приходить до переконання, що в рамках такого кримінального провадження також існує ризик можливого незаконного впливу з боку підозрюваного ОСОБА_7 на свідків в рамках даного кримінального провадження (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Водночас, слідчий суддя критично оцінює посилання сторони обвинувачення на наявність ризиків, передбачених п. п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважає вказані ризики необґрунтованими, оскільки ОСОБА_7 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, більше того, прокурором в судовому засіданні не доведено факту того, що останній може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином або вчинити інше кримінальне правопорушення.

6. Обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя враховує, що згідно ч. 1 ст. 176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

При цьому, ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно нього більш м`якого запобіжного заходу, однак перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваним такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваного.

Слідчий суддя зазначає, що інкриміновані за обставинами даного кримінального провадження підозрюваному ОСОБА_7 кримінальні правопорушення в обов`язковому порядку вимагають від слідчого судді визначення відповідного розміру застави, як альтернативного запобіжного заходу, у випадку якщо слідчий суддя прийде до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (абзац 1 ч. 3 ст. 183 КПК України).

Відтак, на думку слідчого судді, з огляду на фактичні обставини даного кримінального провадження, встановлені в ході розгляду даного клопотання відомості, в тому числі які стосуються наявності обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення підозрюваним ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, в результаті яких, інкримінованими йому діями, ймовірно було спричинено шкоди на загальну суму 10 018 418 гривень, а також ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, досягнути мети застосування запобіжного заходу, а саме забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, можливо шляхом застосування відносно такої особи виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, слідчий суддя знову ж таки наголошує, що міра запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для підозрюваного ОСОБА_7 не буде безальтернативною, оскільки передбачатиме можливість внесення останнім відповідного розміру застави.

7. Відомості, які враховуються слідчим суддею при визначенні підозрюваному ОСОБА_7 відповідного розміру застави.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Як вбачається з наявних у слідчого судді матеріалів, які долучені стороною обвинувачення в обґрунтування поданого клопотання, ОСОБА_7 інкримінується можливе вчинення кримінальних правопорушень, в результаті ймовірного вчинення яких було завдано майнової шкоди на загальну суму 10 018 418 гривень, що є коштами територіальної громади, а саме Кароліно-Бугазької сільської ради.

Так, згідно п. 3 абзацу 1 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину визначається від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, між тим згідно зазначеної статті у виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину та покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В свою чергу згідно ч. 11 ст. 182 КПК України, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль для встановлення належного розміру застави. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтований у рішенні про визначення застави і повинен враховувати майновий стан обвинуваченого.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, враховувати положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням встановленої шкоди діями підозрюваного у розмірі 10 018 418 грн., що є коштами територіальної громади, а також встановлених ризиків та обставин при яких підозрюваним скоєнні кримінальні правопорушення, на думку слідчого судді можливо вважати виключним випадком.

За таких обставин, беручи до уваги ймовірний розмір майнової шкоди, який міг бути спричинений за обставинами даного кримінального провадження (з огляду на інкриміновані підозрюваному дії), а також з огляду на встановленні в судовому засіданні ризики, передбачені п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що відносно підозрюваного ОСОБА_7 слід визначити розмір застави у вигляді 3000 (трьох тисяч) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 8 052 000 гривень, який на думку слідчого судді в повній мірі забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного у випадку її внесення, під загрозою звернення застави в дохід держави, у випадку порушення покладених на нього процесуальних обов`язків. Наведені обставини у своїй сукупності обумовлюють необхідність виходу слідчого судді за межі застави, передбаченої абзацом 2 п. 3 ч. 1 ст. 182 КПК України.

8. Висновки слідчого судді.

Таким чином, вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку учасників судового засідання та надавши правову оцінку всім доводам як сторони обвинувачення, так і сторони захисту, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність задоволення поданого стороною обвинувачення клопотання, а тому керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_8 , яке погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0001094 від 24.06.2020 року відносно ОСОБА_7 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком до 20.03.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_7 обов`язків, передбачених КПК України у розмірі 3000 (три тисячі) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 8 052 000 (вісім мільйонів п`ятдесят дві тисячі) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача ДКСУ м. Київ, МФО 820172, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_7 строком до 20.03.2023 року, включно, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. утримуватися від спілкування зі свідками та іншими учасниками у даному кримінальному провадженні;

5. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Одеського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1