КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження: 11-сс/824/4331/2022 Категорія: ст. 303 КПК України
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2022 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3

ОСОБА_4

за участю секретаря ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2022 року,

за участю сторін апеляційного провадження:

адвоката ОСОБА_8

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2022 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність уповноваженої особи (слідчого) Головного управління Національної поліції у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою скаргу на бездіяльність уповноваженої особи Головного управління Національної поліції у місті Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням про вчинення кримінальних правопорушень задовольнити, зобов`язати уповноважену особу Головного управління Національної поліції у місті Києві невідкладно внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за повідомленням ОСОБА_7 від 22 вересня 2022 року про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України.

З посиланням на положення КПК України, вимоги апеляційної скарги адвокат ОСОБА_6 обґрунтовує тим, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню у зв`язку із допущенням неповноти судового розгляду, невідповідністю висновків суду фактичним обставинам, оскільки слідчим суддею належним чином не досліджено всі обставини, які мають істотне значення для вирішення питання про внесення відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Так, адвокат ОСОБА_6 зазначає про те, що 22 вересня 2022 року ОСОБА_7 засобами поштового зв`язку подано до Головного управління Національної поліції у місті Києві повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України, і вказані відомості підтверджуються копією опису вкладення у цінний лист, копією накладної АТ «Укрпошта» № 313 та копією фіскального чеку № 313. Повідомлення було отримано Головним управлінням Національної поліції у місті Києві 26 вересня 2022 року, проте, всупереч вимогам чинного КПК України уповноваженими службовими особами (слідчими) органу досудового розслідування, а саме ГУ НП у місті Києві, відповідні відомості про вчинене кримінальне правопорушення не були внесені до ЄРДР та не було надано ОСОБА_7 , як заявнику, витяг з ЄРДР.

Апелянтом зазначається, що ОСОБА_7 у своєму повідомленні про вчинення кримінального правопорушення вказував, що 26 серпня 2022 року СВ Голосіївського УП ГУ НП у місті Києві розпочато кримінальне провадження №0002054 за, нібито, ознаками вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ст. 336 КК України. 9 вересня 2022 року постановою прокурора Голосіївської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_9 змінена кваліфікація кримінально-протиправного діяння зі ст. 336 КК України та ч. 1 ст. 337 КК України та визначено підслідність за відділом дізнання Голосіївського УП ГУ НП у місті Києві. 18 вересня 2022 року ОСОБА_7 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 337 КК України, у кримінальному провадженні № 0002054 від 26 серпня 2022 року. Окрім того, йому надано для ознайомлення копію клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання разом з окремими матеріалами кримінального провадження.

Адвокат звертає увагу на те, що з наданих ОСОБА_7 матеріалів він дізнався, що 26 серпня 2022 року до Голосіївського УП ГУ НП у місті Києві звернувся начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 із повідомленням про вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення вих.№2/2/3737, відповідно до якого 26 серпня 2022 року ОСОБА_7 , нібито, ухилився від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, шляхом ухилення від явки до ІНФОРМАЦІЯ_1 у відповідності до отриманої ним 19 серпня 2022 року повістки.

29 серпня 2022 року до Голосіївського УП ГУ НП у місті Києві звернувся начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 із повідомленням про вчинення кримінального правопорушення вих. №2/1/3742, відповідно до якого 29 серпня 2022 року ОСОБА_7 , нібито, ухилився від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, шляхом ухилення від явки до ІНФОРМАЦІЯ_1 у відповідності до отриманої ним 26 серпня 2022 року повістки.

Апелянт акцентує увагу на тому, що із вказаного повідомлення слідує, що станом на 29 серпня 2022 року ОСОБА_7 , нібито, не надав до ІНФОРМАЦІЯ_1 документи, що підтверджують поважність причин неприбуття за повісткою до ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також те, що ОСОБА_7 , нібито, ухилився від явки до ІНФОРМАЦІЯ_1 ще 3 травня 2022 року, а відтак, виникла потреба у повідомленні про вчинення кримінального правопорушення та відкритті кримінального провадження.

Наголошується в апеляційній скарзі на тому, що у повідомленні про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_7 . докладно описав кожний елемент складу кримінального правопорушення, про вчинення якого він подав повідомлення до Головного управління Національної поліції у місті Києві, а також те, що начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 подано завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, яке було вчинено у письмовій формі за його особистим підписом, оскільки начальнику ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 було достеменно відомо про те, що ОСОБА_7 не може з`явитися за викликами до ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як ОСОБА_7 був на той момент тимчасово непрацездатним, що підтверджується рядом доказів.

Так, до повідомлення про вчинення кримінального правопорушення було долучено копії листів адвоката ОСОБА_11 від 25 серпня 2022 року, від 26 серпня 2022 року та від 29 серпня 2022 року, яка представляє інтереси ОСОБА_7 на підставі договору про надання правової допомоги, відповідно до яких ОСОБА_7 має ряд хронічних захворювань, які перешкоджають можливості проходити військову службу, а також у зв`язку з якими ОСОБА_7 26 та 29 серпня 2022 року не зміг з`явитися до ІНФОРМАЦІЯ_1 , і, відповідний лист було направлено до ІНФОРМАЦІЯ_1 засобами поштового зв`язку 25 серпня 2022 року та отримано адресатом 29 серпня 2022 року.

Крім того, адвокат зазначає, що вказані документи адвокат намагалась надати до ІНФОРМАЦІЯ_1 наручно 23 серпня 2022 року та 25 серпня 2022 року, проте співробітниками ІНФОРМАЦІЯ_1 у вказані дні не проводився прийом громадян.

26 серпня 2022 року адвокатом ОСОБА_11 подано до ІНФОРМАЦІЯ_1 засобами поштового зв`язку лист, у якому повідомлено про тимчасову непрацездатність ОСОБА_7 та неможливість прибути за повісткою про виклик, який отриманий центром 29 серпня 2022 року, а також до матеріалів листа додано копію медичного висновку про тимчасову непрацездатність № МН8Р-РКЕ6-РРСЕ-Т7ЕР, дійсного з 25 серпня 2022 по 30 серпня 2022 року

Апелянт стверджує про те, що начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 точно та достеменно знав про те, що ОСОБА_7 не може з`явитися за викликом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як є тимчасово непрацездатним, а отже, повідомив Голосіївському УП ГУ НП у місті Києві неправдиві відомості про ухилення ОСОБА_7 від явки до ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки неявка до ІНФОРМАЦІЯ_1 була обумовлена виключно об`єктивними причинами неможливості прибути у зв`язку із загостренням існуючих хронічних хвороб та тимчасовою непрацездатністю ОСОБА_7 , що також залишилось поза увагою слідчого судді.

Захисником до апеляційної скарги долучені документи: копія повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від 26 серпня 2022 року; копія повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від 29 серпня 2022 року; копія повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від 20 вересня 2022 року; копія повідомлення про підозру від 18 вересня 2022 року у кримінальному провадженні № 0002054 від 26 серпня 2022 року; копія повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від 20 вересня 2022 року; копія листа адвоката ОСОБА_11 до ІНФОРМАЦІЯ_1 від 23 серпня 2022 року з доказами направлення та отримання; копія листа адвоката ОСОБА_11 до ІНФОРМАЦІЯ_1 від 26 серпня 2022 року з доказами направлення та отримання; копія листа адвоката ОСОБА_11 до ІНФОРМАЦІЯ_1 від 29 серпня 2022 року з відміткою про отримання; копія листа ІНФОРМАЦІЯ_2 від 26 вересня 2022 року № 7301; копія листа ІНФОРМАЦІЯ_2 від 13 вересня 2022 року № 7247, які були долучені ОСОБА_7 і до повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України, від 22 вересня 2022 року. Проте, зазначені документи не долучалися до скарги від 6 жовтня 2022 року у зв`язку з тим, що скаржник вважав достатнім обґрунтування своїх доводів у доданому до матеріалів скарги повідомленні про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України. Також адвокат зазначає, що копія повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від 20 вересня 2022 року була отримана ОСОБА_7 разом з матеріалами дізнання тільки у жовтні 2022 року.

Окрім того, адвокат наголошує на тому, що з доданих до апеляційної скарги листів ІНФОРМАЦІЯ_2 , отриманих у жовтні 2022 року, слідує, що на виконання розпорядження командувача Сухопутних військ Збройних Сил України від 30 серпня 2022 року № Б-9002/Л щодо звернення громадянина ОСОБА_7 призначено службове розслідування, і з вищевказаних документів слідує той факт, що начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 справді подавалися до Голосіївського УП ГУ НП у місті Києві повідомлення про вчинення ОСОБА_12 кримінальних правопорушень, а також той факт, у що кримінальному провадженні, розпочатому на підставі цих повідомлень, було розпочато притягнення ОСОБА_7 до кримінальної відповідальності.

Окрім того, захисник зазначає, що з листів представника ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_11 слідує той факт, що ОСОБА_7 від обов`язку з`явитися за повістками про виклик не ухилявся, а неприбуття до ІНФОРМАЦІЯ_1 обумовлено виключно причинами об`єктивного характеру, які не залежали від бажання та волі ОСОБА_7 .

В судове засідання адвокат ОСОБА_6 , представник Офісу Генерального прокурора, Київської міської прокуратури, ГУ НП у м. Києві, належним чином повідомлені про день та час апеляційного розгляду, до суду апеляційної інстанції не з`явились, будь-яких заяв та клопотань не подавали.

Вислухавши думку адвоката ОСОБА_8 , яка вважала можливим проведення апеляційного розгляду за відсутності вказаних осіб, зважаючи на положення ч. 4 ст. 405 КПК України, колегія суддів доходить висновку про проведення апеляційного розгляду за відсутності адвоката ОСОБА_6 , представників Офісу Генерального прокурора, Київської міської прокуратури, ГУ НП у м. Києві.

Заслухавши доповідь судді, позицію адвоката ОСОБА_8 на підтримку доводів апеляційної скарги, перевіривши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів доходить такого висновку.

Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим та вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

На переконання колегії суддів, слідчий суддя дотримався вказаних вимог закону.

Так, з матеріалів судового провадження встановлено, що 22 вересня 2022 року ОСОБА_7 у порядку, передбаченому ст. 214 КПК України, звернувся до Головного управління НП у м. Києві з заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України, в якому просив внести відомості про можливе вчинення начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 вказаного кримінального правопорушення, яке було обґрунтоване тим, що начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 , достовірно знаючи про поважність причин неявки ОСОБА_7 за викликом до ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку тимчасовою непрацездатністю, повідомив Голосіївському УП ГУ НП у місті Києві неправдиві відомості про ухилення ОСОБА_7 від явки до ІНФОРМАЦІЯ_1 (ас. 7-16).

У зв`язку з неотриманням відповіді, 6 жовтня 2022 року адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноваженої особи ГУ НП у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за повідомленням про вчинення кримінального правопорушення(ас. 1-16).

Відмовляючи у задоволенні скарги, з посилання на положення КПК України, Положення «Про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань», постанову Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що повідомлення про вчинення кримінального правопорушення не містить конкретних обставин, що можуть свідчити про вчинення начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_10 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 383 КК України, а фактично у наведеному повідомленні ОСОБА_7 висловлює незгоду з процесуальними діями начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_10 , на підставі повідомлення якого відносно ОСОБА_7 порушено кримінальні провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 336, 337 КК України.

З таким висновком слідчого судді погоджується й колегія суддів, з огляду на таке.

Згідно з ч.1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого Кримінальним кодексом України.

Слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 1 статті 214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 2 статті 214 КПК).

Проте така процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298. Згідно з п. 1 глави 2 розділу I цього Положення до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини такого правопорушення, можуть бути неповними, але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), за якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.....»

Системний аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Згідно з копією відповіді, надісланої ГУ НП у м. Києві адвокату ОСОБА_6 на адвокатський запит, адвоката повідомлено про те, що заяву ОСОБА_7 від 22 вересня 2022 року зареєстровано 29 вересня 2022 року за вх.№ Б-1482 та відповідно до вимог наказу МВС України № 100 від 8 лютого 2019 року скеровано 30 вересня 2022 року за вих.№ 1482/125/23/1/04-22 до Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві для розгляду згідно з чинним законодавством. 3 жовтня 2022 року зазначене повідомлення зареєстровано в журналі єдиного обліку заяв та повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події зазначеного територіального відокремленого підрозділу за № 38168 та 26 жовтня 2022 року розглянуто відповідно до вимог Закону України «Про звернення громадян» у зв`язку з відсутністю ознак складу кримінального правопорушення (ас. 126зв.).

При цьому колегія суддів враховує, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 квітня 2019 року у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п.1 ч.1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Занаведених вище обставин колегія суддів погоджується з ухвалою слідчого судді про те, що заява ОСОБА_7 не містить достатніх обставин, що можуть свідчити про вчинення ОСОБА_13 саме кримінального правопорушення, на які міститься посилання у заяві про кримінальне правопорушення, а сама така заява носить характер непогодження з процесуальними діями начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 , на підставі повідомлень якого відносно ОСОБА_7 внесено відомості до ЄРДР про вчинення останнім кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 336, 337 КК України.

Окрім цього, колегія суддів враховує, що відповідно до Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженогоНаказом Міністерства внутрішніх справ України 8 лютого 2019 року № 100 (із змінами та доповненнями) заяви (повідомлення), що надійшли до чергових служб центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції телефоном чи під час особистого звернення громадян, уповноважені службові особи реєструють в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та невідкладно передають до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня, на території обслуговування яких сталася подія, із зазначенням в ІТС ІПНП (журналі ЄО) номера реєстрації в ЄО відповідного органу (підрозділу) поліції.

Про зареєстровані в ІТС ІПНП (журналі ЄО) центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції заяви (повідомлення) уповноважена службова особа невідкладно з моменту реєстрації інформує керівництво відповідного органу поліції.

За дорученням керівництва центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції уповноважена службова особа такі заяви і повідомлення та рапорти невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації, надсилає до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня за місцем учинення кримінального правопорушення та іншої події.

Письмові заяви (повідомлення), що надійшли до центрального органу управління поліцією, головного управління Національної поліції, у яких є відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації службою діловодства працівники підрозділів діловодства невідкладно доповідають керівникові відповідного органу, після чого за його резолюцією невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу реєстрації заяви чи повідомлення надсилають до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня, а копії цих матеріалів - до відповідного структурного підрозділу органу поліції за напрямом діяльності.

Структурний підрозділ органу поліції, якому передано копії матеріалів для опрацювання, зобов`язаний поінформувати заявника про надсилання його заяви чи повідомлення до органу (підрозділу) поліції нижчого рівня, а також забезпечити контроль за їх реєстрацією в ІТС ІПНП (журналі ЄО) відповідного органу (підрозділу) поліції.

Чергові служби центрального органу управління поліцією або головних управлінь Національної поліції також реєструють в ІТС ІПНП (журналі ЄО) заяви та повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення, за якими прийнято рішення щодо внесення їх до ЄРДР та здійснення досудового розслідування слідчими підрозділами, підрозділами дізнання або уповноваженою особою інших підрозділів цих органів.

Заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Керівник головного управління Національної поліції та його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особу, яка виконує його обов`язки.

З урахуванням того, що уповноважена особа ГУ НП у м. Києві діяла відповідно до відомчого наказу, скерувавши заяву ОСОБА_7 від 22 вересня 2022 року до Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві для розгляду, колегія суддів доходить висновку про відсутність доказів бездіяльності уповноваженої особи ГУ НП у м. Києві по невнесенню відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відтак, колегія суддів доходить висновку, що під час постановлення оскаржуваної ухвали істотних порушень вимог КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, у тому числі за вимогами та обставинами, викладеними в апеляційній скарзі, слідчим суддею не допущено, у зв`язку з чим оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та такою, що підлягає залишенню без змін, а тому апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 , - залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 20 жовтня 2022 року, - без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

________________________ _________________________ ______________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4