Справа №:755/3049/23
Провадження №: 1-кс/755/575/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" березня 2023 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000913 та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Миронівка Шосткинського району Сумської області, громадянина України, з середньою освітою, не працюючого, не одруженого, не військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

10.03.2023 року старший слідчий СВ Дніпровського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, погодженим з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000913.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 07.03.2023 року, приблизно о 23 годині 00 хвилин, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , знаходився за адресою періодичного місця проживання: АДРЕСА_3 , де вживали алкогольні напої. Цього ж вечора, приблизно о 23 годині 30 хвилин, до останніх прийшов ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та почав вживати спиртні напої разом із ними.

Під час спільного вживання алкогольних напоїв, між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 періодично виникав словесний конфлікт. В ході чергового словесного конфлікту ОСОБА_5 та ОСОБА_8 вийшли на вулицю перед будинком за вищевказаною адресою для продовження з`ясування неприязних відносин наодинці.

Знаходячись на вулиці, біля будинку АДРЕСА_4 між ОСОБА_8 та ОСОБА_5 почалась бійка, в ході якої ОСОБА_5 повалив потерпілого ОСОБА_8 на асфальт.

В цей час, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на умисне заподіяння тяжкого тілесного ушкодження останньому.

Реалізуючи злочинний намір, спрямований на умисне спричинення тяжких тілесних ушкоджень та усвідомлюючи суспільну небезпеку своїх дій і свідомо допускаючи настання тяжких наслідків, ОСОБА_5 взяв з кишені куртки наявний при ньому ніж та, тримаючи його у руці, наніс ОСОБА_8 ножове поранення в область лівої ключиці останнього.

Після цього, потерпілого ОСОБА_8 , з отриманими внаслідок дій ОСОБА_5 тілесними ушкодженнями, було госпіталізовано до КМКЛ ШМД.

Згідно довідки №1367 від 08.03.2023 року, виданої КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» у ОСОБА_8 встановлено діагноз: проникаюче колото-різане поранення грудної клітини зліва, лівобічний гемоплеторакс.

08.03.2023 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

09.03.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Підставою для повідомлення про підозру у скоєнні зазначеного кримінального правопорушення послужила наявність достатніх доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування, а саме: протоколом огляду місця події від 08.03.2023 року; рапортом працівників поліції про затримання ОСОБА_5 ; довідкою з КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» про діагноз потерпілого; протоколом допиту потерпілого від 08.03.2023; протоколами допитів свідків від 08.03.2023; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 08.03.2023; протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_5 від 08.03.2023; речовими доказами; іншими доказами в їх сукупності.

Слідчий вважає, що на даний час існують ризики, а саме:

1) п.1 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років;

2) п.3 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може незаконно впливати на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх, з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;

3) п.4 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування.

4) п.5 ст.177 КПК України - підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки в минулому притягувався до кримінальної відповідальності.

Таким чином, більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого, не зможе запобігти зазначеним ризикам.

Тому, враховуючи перелічені ризики, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 суду пояснив, що вони сиділи разом з компанією, в якій був потерпілий, випивали. Потерпілий почав себе поводити дуже зухвало, він робив йому зауваження, на що той запропонував йому вийти на вулицю та з?ясувати стосунки. Під час сутички потерпілий кинув йому камінням в око, внаслідок чого він також отримав тілесні ушкодження. Потім він побачив в руках потерпілого ніж, сказав йому забрати його, після чого потерпілий намагався вдарити ним його, однак йому вдалось вибити ніж з рук потерпілого і повалив його на землю. Потім він взяв цього ж ножа та наніс декілька ударів потерпілому. Свою вину у вчиненні злочину не заперечує, співпрацює зі слідством, однак не згоден з кваліфікацією злочину. Неофіційно працює, займається ремонтом телефонів вдома. Проживає разом з цивільною дружиною та її матір?ю, яка не заперечувала щодо застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в її квартирі. Просив суд застосувати відносно нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки має намір відшкодувати потерпілому завдану шкоду та витрати на лікування.

Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_7 подав суду письмові заперечення на клопотання слідчого, в яких заперечував проти задоволення даного клопотання, посилаючись на відсутність ризиків, а також зазначив, що підозрюваний вину не заперечує, співпрацює зі слідством, працює неофіційно, має місце реєстрації та постійне місце проживання, проживає з цивільною дружиною. Просив застосувати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, а саме домашній арешт.

Вислухавши доводи та пояснення прокурора, який підтримав дане клопотання з підстав, викладених у ньому, підозрюваного та захисника, які заперечували проти задоволення клопотання слідчого, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що 08.03.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України (кримінальне провадження №0000913).

Стаття 192 КПК України передбачає право слідчого за погодженням з прокурором звернутися із клопотанням про застосування запобіжного заходу до особи, яку затримано без ухвали про дозвіл на затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог Кримінально процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтував доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінальних проваджень та долучено розписку підозрюваного про вручення йому копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу - у тримання під вартою, а також копії матеріалів, які обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

08.03.2023 року ОСОБА_5 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.

09.03.2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Відповідно ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 08.03.2023 року; рапортом працівників поліції про затримання ОСОБА_5 ; довідкою з КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги» про діагноз потерпілого; протоколом допиту потерпілого від 08.03.2023; протоколами допитів свідків від 08.03.2023; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 08.03.2023; протоколом слідчого експерименту з підозрюваним ОСОБА_5 від 08.03.2023; речовими доказами; іншими доказами в їх сукупності.

При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що підозрюваний раніше не судимий, має тісні соціальні зв`язки, неофіційно працює, має постійне місце проживання в місті Києві, проживає з цивільною дружиною та її матір?ю.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

На думку слідчого судді, окрім констатації, прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Крім того, прокурором не наведені жодні доводи, які б давали підстави вважати, що внаслідок обрання запобіжного заходу, менш суворого, ніж тримання під вартою, який обмежує у свободі ОСОБА_5 , останній буде ухилятись від слідства та суду.

Окрім цього, при розгляді даного клопотання слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.17 рішення ЄСПЛ від 02 серпня 2001 року у справі «Манчіні проти Італії», відповідно до якої з огляду на їхній вплив та спосіб виконання, обидва застосовані … запобіжні заходи - тримання під вартою у в`язниці і домашній арешт - були позбавленням волі за змістом підпункту (с) пункту 1 Статті 5 Конвенції.

Також слідчий суддя враховує правову позицію, викладену у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», щодо обов`язку суду при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою розглядати можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Частина 2 статті 194 КПК України передбачає обов`язок слідчого судді постановити ухвалу про відмову у застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, а саме: наявність обґрунтованої підозри, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, оскільки прокурором доведено обґрунтованість підозри стосовно ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, зокрема, вчинення іншого кримінального правопорушення, однак не надано доказів про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні (п.3 ч.1 ст.194 КПК України), слідчий суддя, враховуючи дані про особу підозрюваного, зокрема те, що він має постійне місце проживання та неофіційно працює, раніше не судимий, вважає, що вагомих підстав для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з матеріалів клопотання не вбачається, у зв`язку з чим необхідно застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж той, що зазначений в клопотанні.

За вищевказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що запобігання будь-яких ризиків, пов`язаних з прибуттям підозрюваного на вимогу слідчого, прокурора, суду, можливе і при застосуванні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно підозрюваного, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив.

Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст.ст.3, 176, 177, 178, 179, 181, 184, 193, 194, 195, 196 , ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП в місті Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000913 відносно ОСОБА_5 - відмовити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з перебуванням останнього за місцем свого проживання: АДРЕСА_2 , строком на 60 днів, в межах строку досудового розслідування.

Заборонити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, цілодобово, за виключення випадків необхідності надання невідкладної медичної допомоги та необхідності перебування в укритті під час повітряної тривоги.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу прокурора, слідчого або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти прокурора, слідчого або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця проживання.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`явитися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Ухвала слідчого судді діє 60 днів та підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Виконання ухвали доручити співробітникам органів Національної поліції за місцем проживання підозрюваного. Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження, та прокурора.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і повідомити про це суд.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти в залі суду та негайно доставити до місця проживання за адресою: АДРЕСА_2 , оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово. Контроль за виконанням ухвали в цій частині покласти на прокурора.

Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.

Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 17-30 годині 14 березня 2023 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду

м.Києва ОСОБА_1