Провадження №: 1-кс/755/2124/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" листопада 2022 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , яке погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києві ОСОБА_7 , подане в межах кримінального провадження № 0003456 від 28.10.2022, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, студента ІІ курсу Вищого професійного училища №25, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,
УСТАНОВИВ:
Старший слідчий СВ Дніпровського управління поліції головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_8 , за погодженням із прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернулась до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно ОСОБА_5 .
Так, в період дії воєнного стану, близько 20 год. 28.10.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходився поблизу будинку № 18-А по вул. Червоноткацькій у м. Києві, а саме разом зі своїми друзями сидів на лавці поблизу під`їзду № 2 вищевказаного будинку.

В подальшому, до вказаного під`їзду підійшов потерпілий ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який розмістився на лавці навпроти.

Після цього між ОСОБА_5 та потерпілим ОСОБА_9 зав`язалась розмова, що переросла у словесний конфлікт. Під час вказаного словесного конфлікту у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, вчинене в умовах воєнного стану.

Так, близько 20 год. 05 хв. 28.10.2022 під час дії воєнного стану воєнного стану, що введений в дію указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 року № 2102-ІХ «Про введення воєнного стану в Україні» ОСОБА_5 наніс потерпілому ОСОБА_9 удар кулаком руки в область обличчя, від чого останній впав на землю.

Після цього ОСОБА_5 наблизився до потерпілого ОСОБА_9 та дістав з кишені останнього мобільний телефон марки Redmi 6. В подальшому ОСОБА_5 почав перевіряти наявність додатків з мобільним банкінгом, що були встановлені на вказаному телефоні.

Виявивши на телефоні потерпілого ОСОБА_9 встановлений додаток Monobank, ОСОБА_5 почав наносити удари ногами в область тулуба потерпілого, супроводжуючи вказані дії питаннями про пін-код до вказаного додатку. Отримавши пін-код та подолавши систему логічного захисту додатку Monobank, ОСОБА_5 здійснив переказ грошових коштів з карти потерпілого ОСОБА_9 на власну карту у розмірі 2497 грн. 09 коп.

Вказаними діями ОСОБА_5 завдав матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_9 у розмірі 2497 грн. 09 коп.

Мотивуючи клопотання щодо застосування запобіжного заходу підозрюваному, слідчий посилається на те, що підставою для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити, з огляду на те, що наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання не заперечували.
Заслухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Слідчим відділом Дніпровського УП ГУНП в м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0003456 від 28.10.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
29 жовтня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
В силу ст. 178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст. 177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.
Згідно ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
З урахуванням наведених обставин, з оглядом на ст.ст. 177, 194 КПК України, під час вирішення питання щодо обрання запобіжного заходу, слідчий суддя оцінює зібрані докази на предмет обґрунтованості підозри.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Крім того, слід зазначити й про те, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року). Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті. (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48).
Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, не заперечуються самим підозрюваним, також підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме протоколами проведених слідчих дій, зокрема: протоколом прийняття заяви від 28.10.2022; протоколом огляду місця події від 28.10.2022; протоколом огляду предметів від 29.10.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 від 29.10.2022; протоколами допитів свідків ОСОБА_10 від 28.10.2022; ОСОБА_11 від 28.10.2022; ОСОБА_12 від 28.10.2022; ОСОБА_13 від 28.10.2022; ОСОБА_14 від 29.10.2022; ОСОБА_15 від 29.10.2022, тощо.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 186 КК України, належить до категорії тяжких злочинів.
На цьому етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що вони наявні, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.
На час розгляду клопотання неповнолітній підозрюваний є студентом ІІ курсу, раніше не був судимий, має реєстрацію та постійне місце проживання у м. Києві, проживає з батьками, які присутні під час розгляду клопотання.
Разом з тим, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, мають місце ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик переховування від органів досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість покарання, яке може бути призначене особі.
Тому слідчий суддя доходить висновку, що застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту є необхідним і достатнім для запобігання вказаним ризикам.
Враховуючи наведене, слідчий суддя переконаний, що пропорційним тому ступеню небезпеки та встановленому ризику у кримінальному провадженні, а також тим завданням, які має досягти орган досудового розслідування, є запобіжний захід у виді домашнього арешту у нічний час доби, що забезпечить виконання підозрюваним його процесуальних обов`язків, у зв`язку з чим клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Крім того, слідчий суддя вважає за необхідне, згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного відповідні обов`язки.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши йому в період часу з 22 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. наступної доби залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням випадків необхідності отримання медичної допомоги, а також прибуття до місць укриття чи бомбосховищ.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ст. 181 КПК України працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, у якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Копію ухвали для виконання передати до органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали визначити до 28 грудня 2022 року, але не більше строку досудового розслідування.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_16