Березівський районний суд Одеської області
06.01.2023
Справа № 494/43/23
Провадження № 1-кс/494/28/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 січня 2023 р. м. Березівка

Слідчий суддя Березівського районного суду Одеської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ №1 СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000010 внесеному до ЄРДР 04 січня 2023 р., за ч.4 ст.185 КК України «Про арешт тимчасово вилученого майна»,-

в с т а н о в и в:

Слідчий, звернувшись до суду, в порядку ст.ст.170-171 КПК, із цим клопотанням, просив накласти арешт на майно, добровільно видане ОСОБА_4 05 січня 2023 р. поза межами свого домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note8 Pro» ІМЕІ1 НОМЕР_1 ; ІМЕІ2 НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_5 ..

Слідчий у судове засідання не з`явився, просив провести розгляд клопотання за його відсутністю, вимоги клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити на підставах викладених у ньому.

Прокурор у судове засідання не з`явився, також просив провести розгляд клопотання за його відсутністю, вимоги підтримав у повному обсязі, також просив задовольнити.

Враховуючи вимоги ч.4 ст.107 КПК України, відсутність осіб на розгляді клопотання та зважаючи на відсутність клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування, фіксування розгляду поданого клопотання за допомогою технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вважає за можливе провести судовий розгляд за відсутністю осіб, що повідомлялись належним чином, але не з`явились.

Вивчивши подане клопотання, матеріали кримінального провадження, на підставі наданих доказів і доведення перед судом їхньої переконливості, суд дійшов до наступного висновку.

Слідчим відділенням №1 СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010, від 04 січня 2023 р. за ч.4 ст.185 КК України, що відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.

В ході досудового розслідування встановлено, що у період часу з 01 грудня 2022 р. по 05 грудня 2022 р. по АДРЕСА_2 , невідома особа проникла до будинку ОСОБА_5 , звідки здійснила крадіжку мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi Note8 Pro» ІМЕІ 1 НОМЕР_1 ; ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , вартістю 4 000 гривень, який належить на праві приватної власності ОСОБА_5 ..

При проведенні досудового розслідування встановлено, що до вчиненого злочину причетна ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканка смт Радісне Березівського району Одеської області.

05 січня 2023 р. ОСОБА_4 поза межами свого домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , добровільно видала викрадений нею у ОСОБА_5 , мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note8 Pro» ІМЕІ 1 НОМЕР_1 ; ІМЕІ 2 НОМЕР_2 , який на праві власності належить ОСОБА_5 , про що був складений протокол огляду, а вказаний вище телефон визнано речовим доказом та долучено до кримінального провадження.

Під час досудового розслідування виникла необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження, передбаченого главою 17 КПК України, - арешт майна, у вигляді вилучених речей, з метою їх збереження, як речових доказів, для подальшого запобігання приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна та настання інших наслідків, які можуть перешкодити досудовому розслідуванню та істотно ускладнивши одержання органом досудового розслідування достовірних доказів.

05 січня 2023 р. відповідно до ст.98 КПК України прийняте рішення про визнання та приєднання до кримінального провадження речових доказів, у зв`язку із тим, що вони є матеріальним об`єктом, що зберегли на собі сліди злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно до положень п.1 ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України.

Згідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з наведених норм арешт може бути накладено на майно, яке підшукано, виготовлено, пристосовано чи використане як засоби чи знаряддя вчиненого кримінального правопорушення та (або) зберегли його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Також, при вирішенні питання про арешт майна слід врахувати положення п.п.5,6 ч.2 ст.173 КПК України а саме: розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно положень ч.4 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Відповідно ч.5 ст.173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна;3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

З огляду на все вище викладене клопотання підлягає частковому задоволенню, а викрадене майно у виді мобільного телефону марки «Xiaomi Redmi Note8 Pro» ІМЕІ1 НОМЕР_1 ; ІМЕІ2 НОМЕР_2 вартістю 4000 грн., що на праві власності належать ОСОБА_5 , можливо передати потерпілому на відповідальне зберігання, оскільки це можливо без шкоди для проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню та відповідає положенням п.1 ч.6 ст.100 КПК України.

З огляду на вищенаведене суд вважає, що є всі підстави для часткового задоволення поданого слідчим клопотання.

Керуючись ст.ст.98, 170-173, 370-372, ч.2 ст.376, ст.395, КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ №1 СВ Березівського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню №0000010 внесеному до ЄРДР 04 січня 2023 р., за ч.4 ст.185 КК України «Про арешт тимчасово вилученого майна» - задовольнити частково.

Мобільний телефон марки «Xiaomi Redmi Note8 Pro» ІМЕІ1 НОМЕР_1 ; ІМЕІ2 НОМЕР_2 , передати потерпілому ОСОБА_5 на відповідальне зберігання, заборонивши йому вчиняти будь які дії пов`язані із позбавленням володіння, користування та розпорядження вказаним телефоном.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її винесення, а особами які не були під час проголошення у той же строк з дня отримання копії.

Слідчий суддя: __________________________________________ -