Номер провадження: 11-сс/813/1406/22
Головуючий у першій інстанції
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.11.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 28.09.2022 року у кримінальному провадженні № 000009 від 10.01.2022 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307 КК України,

УСТАНОВИВ:

Зміст оскаржуваного судового рішення

Цією ухвалою слідчого судді в рамках кримінального провадження № 000009 від 10.01.2022 задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_10 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307 КК України.

Обрано ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з утриманням в ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

Строк дії ухвали обчислено з моменту затримання особи 26.09.2022 року та визначено до 24.11.2022 року.

Визначено розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним, обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 400 (чотирьохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 992 400 (дев`ятсот дев`яносто дві тисячі чотириста) гривень.

Роз`яснено порядок внесення застави.

Ухвалено у разі внесення застави звільнити підозрюваного з-під варти негайно та покласти обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з іншими учасниками та свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснено наслідки невиконання заставодавецм та підозрюваним обов`язків.

Рішення слідчого судді вмотивовано тим, що слідчим та прокурором доведено обґрунтованість підозри ОСОБА_8 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України та наявність ризиків передбачених ст.177 КПК України, зокрема переховування його від слідства та суду з огляду на тяжкість можливого покарання, що йому загрожує, незаконного впливу на свідків, знищення, переховування або спотворення будь-якої із речей чи документів, важливих для встановлення істини у кримінальному провадженні.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

В апеляційній скарзі захисник підозрюваного ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу суду та постановити нову, якою обрати підозрюваному ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, а у разі неможливості його застосування зменшити розмір застави до 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Доводи апеляційної скарги обґрунтував тим, що при обранні запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_8 слідчим суддею мала бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних), більш м`якихзапобіжних заходів, натомість слідчим суддею цього обов`язку не дотримано. В порушення норм чинного КПК прокурором не надано суду жодного доказу, який би підтверджував існування ризиків, про які йдеться у клопотанні. Встановлюючи розмір застави, що перевищує максимально допустимий, слідчий суддя належним чином не вмотивував свого рішення та не навів аргументів щодо цього розміру застави, не врахував, що підозрюваний не працює, має на утриманні малолітню дитину, що не дозволяє йому внести на рахунок держави встановлену суму застави, та фактично свідчить про безальтернативність запобіжного заходу.

Позиції учасників апеляційного розгляду

Під час апеляційного розгляду захисник ОСОБА_7 підтримав апеляційну скаргу з наведених в ній підстав.

Прокурор ОСОБА_6 проти задоволення апеляційної скарги заперечував.

Підозрюваний ОСОБА_8 належним чином повідомлений про день, час та місце апеляційного розгляду, клопотань про розгляд апеляційної скарги за його участі суду не подавав.

Враховуючи, що в силу ч. 4 ст. 401, ч 4 ст. 405, 422 КПК України участь підозрюваного на стадії апеляційного перегляду не є обов`язковою, з огляду на позиції сторін, апеляційна скарга підлягає розгляду в його відсутності.

Мотиви апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, позиції сторін, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Згідно з положеннями ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Ухвала слідчого судді наведеним вимогам закону у повній мірі відповідає.

Так, відповідно до ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є таким, який застосовується у виключних випадках, тобто, коли застосування більш м`якого запобіжного заходу може завадити виконанню завдання кримінального провадження.
Відповідно до п. 4 ч. 2 , ч. 3 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як зокрема до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Відповідно до вимог ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Цих вимог закону слідчим суддею належно дотримано.

Так, з матеріалів справи вбачається, що слідчим управлінням ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 10.01.2022 за № 0000009 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 1 ст. 309 КК України.

27.09.2022 року ОСОБА_8 в рамках цього кримінального провадження повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України.

За версією досудового розслідування на початку 2022 року, точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_8 виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу - канабісу (марихуани), особам схильним до їх вживання з метою отримання за це грошових коштів та особистого збагачення, що є порушенням вимог ст. 7 Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори».
З метою реалізації злочинного умислу ОСОБА_8 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, у невстановлені досудовим розслідуванням дати, часу, місця, обставин та невстановленої особи придбав особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, у невизначеній кількості, який зберігав у невстановленому в ході досудового розслідуванням місці, з метою подальшого збуту та реалізовувати свій злочинний намір на збут наркотичних засобів:
1) знаходячись у невстановленому досудовим розслідуванням місці, 04.08.2022 о 11.35 год. знаходячись у відділенні № 24 ТОВ «Нова пошта» за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, буд. № 4А, надіслав до відділення № 6 ТОВ «Нова Пошта», в м. Умань, Черкаської області, по вул. Комарова, буд. № 27 на ім`я ОСОБА_11 , відправлення, а саме - речовину рослинного походження за товарно-транспортною накладною № 93739 фактичною вагою 0,5 кг, з якого 04.08.2022 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні терміналу № 1 ТОВ «Нова пошта» по вул. Київське шосе, буд. № 27 в м. Одеса, проведено відбір 1 зразка речовини рослинного походження, яка згідно висновку експерта від 13.09.2022 № СЕ-19/116-22/12937-НЗПРАП, надана на експертизу речовина рослинного походження, сіро-зеленого кольору, масою 0,91 г, у полімерному прозорому сейф-пакеті, є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом. Маса канабісу в висушеному стані становить 0,81 г.
2)повторно, 04.08.2022 о 11.35 год., знаходячись у відділенні № 24 ТОВ «Нова пошта» за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, буд. № 4А, надіслав до відділення № 62 ТОВ «Нова Пошта» в м. Харків, вул. Амосова, буд. № 11А на ім`я ОСОБА_12 , відправлення, а саме - речовину рослинного походження за товарно-транспорною накладною № 2879 фактичною вагою 0,5 кг, з якого 04.08.2022 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні терміналу № 1 ТОВ «Нова пошта» по вул. Київське шосе, буд. № 27 в м. Одеса, проведено відбір 1 зразка речовини рослинного походження. Згідно висновку експерта від 13.09.2022 № СЕ-19/116-22/12934-НЗПРАП, надана на експертизу речовина рослинного походження, сіро-зеленого кольору, масою 0,86 г, у полімерному прозорому сейф-пакеті є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом. Маса канабісу в висушеному стані становить 0,78 г.;
3)повторно, 24.09.2022 о 11.33 год., знаходячись у відділенні № 69 ТОВ «Нова пошта» за адресою: м. Одеса, Черняховського, буд. № 4 (ТЦ «5 елемент»), надіслав до відділення № 1 ТОВ «Нова Пошта», що знаходиться в м. Чорноморське, вул. Гвардійська, буд. № 40/52 на ім`я ОСОБА_13 , відправлення, а саме - речовину рослинного походження за товарно-транспорною накладною № 7622 фактичною вагою 0,5 кг, з якого 24.09.2022 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії у вигляді огляду та виїмки кореспонденції в приміщенні терміналу № 1 ТОВ «Нова пошта» по вул. Київське шосе, буд. № 27 в м. Одеса, проведено відбір 1 зразка речовини рослинного походження. Згідно висновку експерта від 13.09.2022 № СЕ-19/116-22/13995-НЗПРАП, надана на експертизу речовина рослинного походження, сіро-зеленого кольору, масою 0,72 г, у полімерному прозорому сейф-пакеті є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено канабісом. Маса канабісу в висушеному стані становить 0,66 г.
4)повторно, умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, усвідомлюючи протиправність своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, у невстановлені досудовим розслідуванням дати, час, місця, обставини та невстановленої особи придбав особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, у невизначеній кількості, який зберігав за місцем свого мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , з метою подальшого збуту. Під час проведення санкціонованого обшуку, 26.09.2022 в період часу з 06.15 год. до 07.51 год., за місцем проживання ОСОБА_8 за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками поліції виявлено та вилучено: фасувальний матеріал у вигляді зіп-пакетів з червоною стрічкою, електронні ваги із залишкам речовини, паперовий згорток із наявною у ньому речовиною рослинного походження, фрагмент фольги із нашаруванням речовини, полімерну пляшку із нашаруванням речовини;
5)26.09.2022 в період часу з 09.47 год. до 10.51 год., проведено огляд місця події, а саме ділянки місцевості, розмірами приблизно 7х7 метрів, яка розташована на тротуарі по АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено: речовину рослинного походження, темно-зеленого кольору в прозорому полімерному пакеті, два полімерних пакета, в яких раніше зберігалась речовина рослинного походження, які викинув зі своєї квартири ОСОБА_8 , перед початком вищевказаного обшуку. Далі, з прозорого полімерного пакету з речовиною рослинного походження, темно-зеленого кольору відібрано 1 зразок для проведення експрес-тесту. У відповідності до результатів експрес-тесту марки «IDT 3000 MarijuanaIdentification» установлено, що в прозорому полімерному пакеті, вилученому 26.09.2022 в ході огляду місця події, знаходилась речовина рослинного походження темно-зеленого кольору, яка є наркотичною речовиною марихуана, яка знаходиться у незаконному обігу.
Оскаржуваною ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 28.09.2022 року підозрюваному ОСОБА_8 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави.

Розглядаючи питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя належно виконав вимоги ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України та прийняв обґрунтоване рішення про обрання виняткового запобіжного заходу із визначенням застави з огляду на наступне.

З наданих апеляційному суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні ряду тяжких, корисних злочинів, передбачених ч.2 ст. 307 КК України.

Обґрунтованість підозри належно перевірена слідчим суддею та сумнівів у колегії суддів не викликає. В апеляційній скарзі обґрунтованість підозри також не оспорюється.

Не погоджуючись із доводами апеляційної скарги про те, що ризики, на які вказує слідчий суддя в оскаржуваному рішенні, не підтверджені, апеляційний суд наголошує на таких обставинах.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, суд оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного/обвинуваченого має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Апеляційний суд, відхиляючи доводи апелянта про неможливість посилання на тяжкість покарання при оцінці вірогідності втечі, враховує, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжких злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, за яке може бути призначено безальтернативне основне покарання у виді позбавлення волі на строк до 10 років.

У зв`язку з чим тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному є достатнім мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 р. Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Також, Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Також є обґрунтованими ризики можливого впливу підозрюваного на свідків та знищення будь-яких речей та документів, які залишились невідшуканими та які можуть мати значення для кримінального провадження.

При цьому, всупереч доводам апелянта, КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний/обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, а така можливість в даному кримінальному провадженні, з огляду на обставини вчинення та характер злочинів, що розслідуються та наразі інкримінуються ОСОБА_8 , об`єктивно та беззаперечно, існує.

За таких обставин, слідчий суддя обґрунтовано обрав щодо ОСОБА_8 винятковий запобіжний захід, оскільки тільки тримання його під вартою зможе запобігти встановленим слідчим суддею ризиків та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Матеріали справи не містять відомостей про обставини, які б унеможливлювали перебування підозрюваного під вартою.

Визначаючи розмір застави на рівні, що перевищує максимальний, слідчий суддя врахував обставини вчинення кримінальних правопорушень в сфері незаконного обігу наркотичних засобів, їх корисний мотив, майновий та сімейний стан підозрюваного, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та дійшов висновку, що в даному випадку доцільним є застосування застави як альтернативного запобіжного заходу у розмірі чотирьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Щодо доводів скарги про завідому непомірність визначеного судом розміру застави для підозрюваного колегія суддів наголошує на наступному.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо якого злочину, від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Позиція Європейського суду з прав людини стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та визначення її розміру, цілковито відображується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28 вересня 2010 року. Суд підтвердив, що відповідно до вказаної статті Конвенції внесення застави може вимагатися лише за наявності законних підстав для затримання особи, а також те, що уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність подальшого тримання обвинуваченого під вартою. Більше того, якщо навіть сума застави визначається виходячи із характеристики особи обвинуваченого та його матеріального становища, за певних обставин є обґрунтованим врахування також і суми збитків, у заподіянні яких ця особа обвинувачується.
Таким чином, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Отже, положення КПК та практика ЄСПЛ орієнтують Суд на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: (1) обставини кримінального правопорушення; (2) особливий характер справи; (3) майновий стан підозрюваного; (4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; (5) масштаб його фінансових операцій; (6) даних про особу підозрюваного; (7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; (8) «професійне середовище» підозрюваного; (9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин (10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням.

За матеріалами провадження, ОСОБА_8 підозрюється у значній кількості епізодів злочинної діяльності у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, зокрема і у незаконному їх збуті, що передбачає систематичне отримання злочинного доходу та корисний мотив вчинення злочинів.

На сьогодні проблема наркозлочинності, яка прямо порушує права всіх людей (в тому числі й таких, що не вживають наркотичні речовини) на життя і здоров`я, безпечне середовище, є однією з найгостріших соціальних і правових проблем України.
У зв`язку з тим, що поширення розладів психіки, викликаних вживанням наркотичних засобів і психотропних речовин, а також зростання злочинності, пов`язаної з незаконним обігом наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, набувають усе більших масштабів і стають серйозним соціальним чинником, який негативно впливає на життя, здоров`я та благополуччя людей, важливе значення має правильне застосування кримінально-правових норм, що передбачають ефективне застосування заходів забезпечення кримінального провадження за вчинення таких злочинів.
Слід зазначити, що в даному випадку доходи, які приносить протиправна діяльність, пов`язана зі систематичним збутом наркотиків, та розмір застави, яка визначається підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, є неспівмірними, тому рішення слідчого судді про доцільність визначення застави на рівні, що перевищує максимальний, є правильним та дозволить забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного в разі внесення застави та запобігти встановленим ризикам.
У рішенні у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що суму застави необхідно оцінювати за ступенем впевненості, що можлива перспектива втрати застави буде діяти як достатній стримувальний фактор, щоб розвіяти будь-яке бажання втекти.

Аналогічної думки ЄСПЛ дотримався в справі «Істоміна проти України», де зазначив, що гарантія, передбачена пунктом 3 статті 5 Конвенції, має на меті забезпечити не відшкодування будь-яких збитків, а лише присутність обвинуваченого на судовому засіданні.

З огляду на встановлені судом відомості по особу підозрюваного з урахуванням тяжкості злочинів, що йому інкримінуються, їх кількості та встановлених судом ризиків, колегія суддів погоджується з висновком суду, що в даному кримінальному провадженні, застава у визначеному слідчим суддею розмірі, на первинному етапі досудового розслідування, буде діяти як достатній стримувальний фактор та забезпечить належне виконання ним процесуальних обов`язків, зможе запобігти встановленим ризикам.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді, суд апеляційної інстанції має право:

1) залишити ухвалу без змін;

2) скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів приходить до висновку про законність та обґрунтованість ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_8 та відсутності підстав для зміни чи скасування рішення за доводами апеляційної скарги захисника.

Керуючись статями 404, 405, 419, 422, 532 ПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 28.09.2022 року, якою в рамках кримінального провадження № 000009 від 10.01.2022 року задоволено клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 307 КК України залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4