Справа №639/4033/22
Провадження №1-кс/639/1082/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000510 від 03.12.2022,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000510 від 03.12.2022.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що в провадженні СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000510 від 03.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Процесуальне керівництво за вказаним кримінальним провадженням здійснюється Новобаварською окружною прокуратурою м. Харкова.

02.12.2022 року в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Службова, 75 було вилучено мобільний телефон марки «Moto e20» imei: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , а також було вилучено мобільний телефон марки «Motorola HC60» imei: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

З метою фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, та враховуючи, що вказане вище майно в подальшому буде доказом по вказаному кримінальному провадженню, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вилучені речі, оскільки його не застосування може призвести до їх зникнення та настання наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно положень ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом першим частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Постановами дізнавача СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 03.12.2022 вилучені в ході проведення огляду за адресою: м. Харків, вул. Службова, 75, предмети, а саме: мобільний телефон марки «Moto e20» imei: НОМЕР_1 та мобільний телефон марки «Motorola HC60» imei: НОМЕР_2 , було визнано речовими доказами.

Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаних предметів, які мають доказове значення вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки, їх повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відтак, повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направлені на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, звернувся із заявою, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Власник майна ОСОБА_5 належним чином була повідомлена про час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явилася, про причини неявки не повідомила. В матеріалах справи наявна заява ОСОБА_5 , в якій вона не заперечує проти накладення арешту на її майно та просить розгляд клопотання проводити за її відсутності

Власник майна ОСОБА_4 належним чином був повідомлений про час та місце розгляду клопотання, у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив. У матеріалах справи наявна заява ОСОБА_4 , в якій він не заперечує проти накладення арешту на його майно та просить розгляд клопотання проводити за його відсутності.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

В провадженні СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, перебувають матеріали кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000510 від 03.12.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

02.12.2022 року в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Службова, 75 було вилучено мобільний телефон марки «Moto e20» imei: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , а також було вилучено мобільний телефон марки «Motorola HC60» imei: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановами дізнавача СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 03.12.2022 вилучені в ході проведення огляду за адресою: м. Харків, вул. Службова, 75, предмети, а саме: мобільний телефон марки «Moto e20» imei: НОМЕР_1 та мобільний телефон марки «Motorola HC60» imei: НОМЕР_2 , було визнано речовими доказами.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним уст. 98КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000510 від 03.12.2022,- задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 02.12.2022 під час проведення огляду за адресою: м. Харків, вул. Службова, 75, а саме:

мобільний телефон марки «Moto e20» imei: НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_4 та мобільний телефон марки «Motorola HC60» imei: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6 ОСОБА_7