19.01.2023 Справа № 756/9717/22
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 756/9717/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.01.2023 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурор ОСОБА_4 ,

обвинувачена ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001184 від 16.07.2022 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 3 ст. 307 КК України.

19.01.2023 в судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченої ОСОБА_3 на строк 60 днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 19.12.2022 без визначення альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави. Обгрунтовуючи клопотання прокурор зазначив, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були наявні при обранні запобіжного заходу, не перестали існувати, а застосування більш м`якого запобіжного заходу стосовно обвинуваченої ОСОБА_3 не забезпечить належного виконання нею процесуальних обов`язків та належної поведінки.

Захисник ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання та просив відмовити.

Обвинувачена ОСОБА_3 підтримала позицію захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши клопотання та додатки до нього, суд приходить до наступного висновку.

Прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Однією з загальних засад кримінального провадження згідно з п. 2 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 9 КПК України є законність, що передбачає обов`язок, суду, слідчого судді, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, інших службових осіб органів державної влади неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, задля чіткого та імперативного визначення процедур та запобігання свавільного використання владними органами своїх повноважень та забезпечення умов справедливого судочинства.

Застосування належної правової процедури означає здійснення справедливого правосуддя згідно з визначеними загальними засадами кримінального провадження для досягнення мети і вирішення його завдань.

Як зазначено у постанові Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.04.2019 у справі №370/2316/18 (провадження №51-9929км18), за змістом кримінального процесуального закону загальні засади кримінального провадження спрямовані на забезпечення законності кримінальної процесуальної діяльності та дотримання прав і законних інтересів осіб, що беруть участь у такому провадженні, та не суперечать вимозі імперативності.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження (ч. 1 ст. 7 КПК України). Дотримання належної кримінальної процесуальної форми на виконання вимог кримінального процесуального закону неодноразово було предметом аналізу Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду (зокрема, у постановах від 22.02.2021 у справі №754/7061/15 (провадження №51-4584кмо18), 04.10.2021 у справі №724/86/20 (провадження №51-1353кмо21), 14.02.2022 у справі №477/426/17 (провадження №51-4963кмо20).

Виконання вимог кримінального процесуального закону забезпечується дотриманням кримінальної процесуальної форми, тобто пов`язане з дотриманням гарантій прав і свобод учасників кримінального провадження щодо будь-яких дій та рішень владних суб`єктів кримінального провадження.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

В силу вимог КПК України суд під час розгляду клопотання про обрання чи продовження строку дії запобіжного заходу повинен враховувати його відповідність вимогам статей 184, 199 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 цього Кодексу клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор на стадії судового розгляду не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, і такий продовжений строк, в силу вимог ч. 1 ст. 197 КПК України не може перевищувати шістдесяти днів з дня постановлення відповідного судового рішення.

28.11.2022 ухвалою Оболонського районного суду міста Києва стосовно обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрано запобіжний захід у вигляді під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 26.01.2023 включно.

За результатами судового розгляду встановлено, що прокурор ОСОБА_4 до моменту закінчення строку дії попередньої ухвали суду про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою звернувся до суду з клопотанням про продовження строку тримання обвинуваченої ОСОБА_3 під вартою на строк до 19.12.2022

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом (ст. 22 КПК України).

Враховуючи положення статей 22, 26 КПК України прокурор, реалізуючи свої повноваження визначені ст. 36 цього Кодексі, у відповідності до положень ст. 331 КПК України вправі порушувати перед судом питання про доцільність продовження тримання обвинуваченої особи під вартою на строк, який не може перевищувати строку, передбаченого ст. 197 КПК України.

Однак у даному випадку вимоги прохальної частини клопотання прокурора про продовження строку тримання обвинуваченої ОСОБА_3 під вартою «в межах строку досудового розслідування, тобто до 19.12.2022», не відповідають завданням та загальним засадам кримінального провадження, і звернення прокурора на стадії судового провадження з клопотанням, що містить такі вимоги, не може бути визнано таким, що відповідає формі та змісту кримінального процесу, а відтак суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_4 слід відмовити.

Керуючись статтями 1, 20, 22, 183, 184, 197, 199, 331, 395 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про продовження строку тримання обвинуваченої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1