У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання подане адвокатом ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу та звернення застави в дохід держави у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001975 від 05.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 Кримінального кодексу України (далі КК України) щодо підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаїв, громадянина України, з неповною вищою освітою, неодруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

за участю сторін:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ :

24.10.2022 від адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , надійшло клопотання в якому він просить:

1) Змінити ОСОБА_4 запобіжний захід із застави на особисте зобов`язання;

2) Встановити для ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

3) Грошові кошти у розмірі 49 620,00 грн перерахувати з рахунку ТУ ДСА України в м. Києві на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України, а саме: UA0992708.

Протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 24.10.2022 для розгляду зазначеного клопотання визначено слідчу суддю ОСОБА_1 . Фактично матеріали клопотання передано слідчому судді по реєстру 25.10.2022.

В обґрунтування клопотання зазначено, зокрема, наступне:

«05.09.2022 за адресою: м. Київ, вул. Вадима Гетьмана, 6, на першому поверсі ТРЦ «Космополіт», о 21 год. 53 хв., здійснено затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України.
В подальшому слідчим СВ Солом`янського УП ГУНП України в м. Києві винесено постанову про звільнення ОСОБА_4 з-під варти.
08.09.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України.
15.09.2022 року ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва по справі № 760/12089/22 ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сумі становить 49 620,00 грн. та з покладенням відповідних обов`язків.
На виконання вищевказаної ухвали суду 16.09.2022 року ОСОБА_7 вніс заставу за ОСОБА_4 у розмірі 49 620,00 грн., що підтверджується квитанцією № 0.0.1.1 від 16.09.2022р.
Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного
заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
-переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
-знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
-незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
-вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
24 лютого 2022 року Російська Федерація розпочала широкомасштабне вторгнення в Україну по всій довжині спільного кордону, від міста Луганська до міста Чернігова, а
також із території Республіки Білорусі та окупованого Криму.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Верховною Радою України (Закон України № 2102-IX від 24.02.2022), в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Згідно зі ст. 1 Закону України "Про оборону України" оборона України система політичних, економічних, соціальних, воєнних, наукових, науково-технічних, інформаційних, правових, організаційних, інших заходів держави щодо підготовки до збройного захисту та її захист у разі збройної агресії або збройного конфлікту.
Статтею 13 цього Закону визначено, що міністерства, центральні та інші органи виконавчої влади у взаємодії з Міністерством оборони України у межах своїх повноважень організовують і забезпечують виконання законодавства у сфері оборони, сприяють Збройним Силам України у виконанні ними завдань, здійснюють їх належне забезпечення за напрямами діяльності.
Відповідно до ст. 18 Закону України "Про оборону України", територіальна оборона України організовується та здійснюється відповідно до Закону України "Про основи національного спротиву" з урахуванням особливостей, визначених законодавством про оборону, мобілізацію та правовий режим воєнного стану.
Згідно з визначеннями, наведеними у статті 1 Закону України "Про основи національного спротиву", національний спротив - комплекс заходів, які організовуються та здійснюються з метою сприяння обороні України шляхом максимально широкого залучення громадян України до дій, спрямованих на забезпечення воєнної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності держави, стримування і відсіч агресії та завдання противнику неприйнятних втрат, з огляду на які він буде змушений припинити збройну агресію проти України.
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
24 лютого 2022 року Національний банк України ухвалив рішення відкрити спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України. Таке рішення ухвалене у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні, збройною агресією Російської Федерації та небезпекою для державної незалежності України, її територіальної цілісності. Реквізити офіційного спеціального рахунку, зазначені на офіційному веб-сайті Національного банку України.
Як зазначалось вище, заставодавцем є ОСОБА_7 . Ним внесено заставу в повному обсязі, чим забезпечено виконання ухвали про обрання запобіжного заходу.
На протязі дії запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваний ОСОБА_4 в повному обсязі виконував покладені на нього обов`язки, співпрацював зі слідством.
На даний час ОСОБА_4 та його батько ОСОБА_7 , який є заставодавцем вважають за необхідне ініціювати процедуру звернення застави на користь Збройних Сил України.
На думку захисту, ті ризики, які визнані судом існуючими підчас обрання запобіжного заходу, перестали існувати, що доводиться поведінкою підозрюваного, окрім того, передача коштів на потреби збройних сил є суспільно корисним, важливим та необхідним заходом. Такий намір характеризує підозрюваного як свідомого громадянина.
Забезпечення передачі вказаних коштів можливе у разі зміни запобіжного заходу із застави на особисте зобов`язання.
Фактично, обсяг обов`язків для підозрюваного не зміниться і зміна запобіжного заходу жодним чином не зашкодить досудовому розслідуванню.».

25.10.2022 до початку судового засідання до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції, оскільки як ОСОБА_4 , так і його захисник ОСОБА_6 , знаходяться у м. Миколаїв.

Відповідно до ст. 336 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:

1) неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;

2) необхідності забезпечення безпеки осіб;

3) проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого;

4) необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження;

5) наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Згідно з ч. 2 ст. 336 КПК України суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

За змістом ч. 9 ст. 336 КПК України дистанційне судове провадження згідно з правилами цієї статті може здійснюватися в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій під час здійснення судового провадження з будь-яких питань, розгляд яких віднесено до компетенції суду.
Зважаючи на необхідність вжиття заходів для забезпечення оперативності судового провадження, приймаючи до уваги клопотання захисника, яке обґрунтовано віддаленістю місцезнаходження (м. Миколаїв), слідчий суддя дійшов висновку про задоволення відповідного клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.

В судовому засіданні захисник підозрюваного як і він сам, підтримали доводи та вимоги, викладені у клопотанні, просили змінити запобіжний захід та застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний у судовому зсіданні підтвердив добровільність згоди його та його батька ( ОСОБА_7 , який є заставодавцем) на звернення внесеної застави на користь Збройних Сил України.

Присутній у судовому засіданні прокурор проти задоволення клопотання не заперечував, вказав, що з часу повідомлення про підозру ОСОБА_4 обов`язків підозрюваного, визначених ч. 7 ст. 42 КПК України, та покладених на нього обов`язків в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України ухвалою слідчого судді від 15.09.2022, - не порушував. Зазначив, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання належним чином забезпечуватиме виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, разом з тим просив в порядку ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного такі ж обов`язки, які були визначені в ухвалі слідчого судді від 15.09.2022.

Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та додані до нього докази, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження за № 0001975 від 05.09.2022, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 15.09.2022 (справа № 760/12089/22, провадження №1-кс/760/3839/22) відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрано запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що в сумі становить 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень, та покладено на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися із м.Києв, м.Миколаїв, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи, навчання;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

Термін дії обов`язків, покладених вказаною ухвалою, визначено до 15.11.2022 включно.

16.09.2022 ОСОБА_7 (батько підозрюваного) вніс заставу за ОСОБА_4 у розмірі 49 620,00 грн, що підтверджується квитанцією № 0.0.1.1 від 16.09.2022, за наступними реквізитами: банк одержувача коштів: ДКСУ, м. Київ; код банку одержувача (МФО): 820172; код одержувача (код за ЄРДПОУ): 26268059; рахунок одержувача: UA1012089, призначення: «внесення застави за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на виконання ухвали Солмоянського районного суду м.Києва від 15.09.2022р. по справі № 760/12089/22».

За змістом ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

До клопотання мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Як свідчать матеріали справи, від підозрюваного ОСОБА_4 надійшла добровільна заява про перерахування грошових коштів у розмірі 49 620,00 грн, внесених в рахунок застави, на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

У судовому зсіданні підозрюваний підтвердив добровільність згоди його та його батька ( ОСОБА_7 , який є заставодавцем) на звернення внесеної застави на користь Збройних Сил України.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частина 2 вказаної статті покладає обов`язок на слідчого суддю постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Як свідчать матеріали провадження, повідомлення про підозру ОСОБА_4 відповідає вимогам ст. 277 КПК України, за своїм змістом та на даному етапі сумнівів щодо її законності або порушення порядку вручення не викликає.

Суд ураховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, проте зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд в цьому контексті враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Зокрема, за змістом п. 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

На даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання підозрюваного винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, докази сторін в повному обсязі судом не досліджено, і відповідно до ст. 94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, яка не є сама по собі актом притягненням особи до відповідальності, а є лише сукупністю даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити дане кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя бере до уваги раніше встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України (зокрема, ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, оскільки санкцією статті кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до восьми років).

Відповідно до ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Згідно з ч.ч. 1-2 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Відповідно до ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Як зазначалось, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя наголошує, що відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 на території України введено воєнний стан строком на 30 діб, тобто з 24.02.2022 по 26.03.2022. В подальшому Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, у зв`язку із триваючою широкомасштабною збройною агресією РФ, воєнний стан на території України продовжено строком на 30 діб, тобто з 26.03.2022 по 25.04.2022. На підставі Указу Президента України від 18.04.2022 № 259/2022, у зв`язку із триваючою широкомасштабною збройною агресією РФ, воєнний стан на території України продовжено строком на 30 діб, тобто з 25.04.2022 по 25.05.2022. Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022, у зв`язку із триваючою широкомасштабною збройною агресією РФ, воєнний стан на території України продовжено з 25.05.2022 строком на 90 діб. Указом Президента «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 № 573/2022 (затвердженим Законом України від 15.08.2022 № 2500-ІХ) воєнний стан в Україні продовжено з 23.08.2022 строком на 90 діб, до 21.11.2022.

Тобто наразі воєнний стан в Україні триває.

З метою допомоги Збройним Силам України Національним банком України ухвалено рішення відкрити спеціальний рахунок для збору коштів на підтримку Збройних Сил України.

За змістом ч. 5 ст. 616 КПК України за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого слідчий суддя, суд має право ухвалити рішення про зміну запобіжного заходу у вигляді застави на особисте зобов`язання, якщо відповідне клопотання обґрунтовується бажанням використати кошти, передані в заставу (в повному обсязі або частково), для внесення на спеціальні рахунки Національного банку України для цілей оборони України.
Беручи до уваги викладене, введений в Україні воєнний стан, подане клопотання, згоду підозрюваного та заставодавця на перерахування внесеної застави на спеціальний рахунок на підтримку Збройних Сил України, добровільність вказаної позиції, переконавшись в розумінні підозрюваним наслідків такого перерахування, слідчий суддя, оцінивши ризики визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу, вважає за можливе клопотання, що є предметом розгляду, задовольнити.

Перерахування застави за вказівкою підозрюваної (заставодавця) на спеціальний рахунок для збору коштів на підтримання Збройних Сил України, в період воєнного стану в Україні, не суперечить загальним засадам кримінального провадження та є виправданим не лише для виконання завдань кримінального провадження, але й для забезпечення обороноздатності країни в умовах збройної агресії проти України.

Враховуючи існуючи ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, що стали підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді застави, та не доведення перед судом їх остаточного припинення з одного боку, та належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 з іншого, керуючись положеннями ч. 5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при визначенні ОСОБА_4 запобіжного заходу особистого зобов`язання, покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися із м. Київ, м. Миколаїв, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи, навчання;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 193, 201, 336, 369-372, 376 392, 616, КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Змінити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 15.11.2022 включно, наступні обов`язки: а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися із м. Київ, м. Миколаїв, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи, навчання;

- здати на зберігання до відповідного органу державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, або інший документ, що дає право на виїзд з України.

Звернути заставу, внесену за підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в дохід держави, а саме:

грошові кошти у розмірі 49 620,00 грн (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень), внесені на виконання ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 15.09.2022 (справа № 760/12089/22, провадження № 1-кс/760/3839/22), перерахувати із рахунку UA1012089 ДКСУ, м. Київ; Код банку (МФО): 820172; код за ЄРДПОУ: 26268059, зарахувавши їх до спеціального рахунку для збору коштів на підтримку Збройних Сил України, а саме: UA 0992708.

Строк дії ухвали в частині встановлення обов`язків щодо підозрюваного визначити до 15.11.2022 (включно).

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1