Справа № 727/3042/18
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

07 лютого 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області в м. Ужгород в режимі відеоконференції кримінальне провадження №727/3042/18, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000391 від 02.11.2017 про обвинувачення:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Чернівецької області, Новоселицького району, с.Строїнці, українця, громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 305 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 28.11.2022 обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному 02.11.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000391 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст 305 Кримінального кодексу України направлено на новий розгляд у суді першої інстанції в іншому складі суду.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 12 грудня 2022 року у даному кримінальному провадженні було призначено підготовче судове засідання.

Вирішення питань, передбачених ч. 3 ст. 314 КПК України.

Заслухавши учасників кримінального провадження, суд не встановив підстав для прийняття рішень, передбачених п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, з огляду на таке.

Прокурор вважає, що обвинувальний акт складений із дотриманням вимог статті 291 КПК України, кримінальне провадження підсудне Ужгородському міськрайонному суду, підстави для закриття кримінального провадження відсутні, тому можливо призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

У судовому засіданні 26.01.2023 адвокатом ОСОБА_6 подано клопотання про повернення обвинувального акту прокурору.

Клопотання мотивовано тим, що обвинувальниий акт затверджений прокурором, який не мав відповідних повноважень здійснювати нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням; прокурор висунув обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст. 305 КК України, відомості про який в ЄРДР не внесені і по вказаним обставинам досудове розслідування не проводилось; викладені в обвинувальному акті обставини вчинення ОСОБА_4 злочину містять суттєві суперечності, прокурор належним чином не сформулював обвинувачення; досудове розслідування обставин вчиненого злочину проведено органом досудового розслідування з порушенням вимог територіальної підслідності.

Вирішуючи дане клопотання суд виходить з наступного.

Частиною 3 ст. 314 КПК України визначено, що у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам КПК України (пункт 3) чи призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта (пункт 5).

Вимоги до обвинувального акту викладені у ст.291 КПК України.

Відповідно до положень п.13 ч.1 ст.3, ч.4 ст.110, ч.1 ст.291 КПК України обвинувальний акт - це процесуальний акт-документ, у якому формулюється твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, який після його складання слідчим затверджується прокурором, а також може бути складений прокурором.

Пункт 5 частини 2 статті 291 КПК України передбачає, що обвинувальний акт, серед іншого, має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, а також правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно (частина 2 статті 291 КПК України).

Частиною 1 ст. 337 КПК України встановлено, що судовий розгляд проводиться лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту, крім випадків, передбачених цією статтею.

Отже, при складенні обвинувального акту прокурор має право викласти в ньому ті фактичні обставини кримінального правопорушення, які він вважає встановленими та на підставі цього на свій розсуд здійснити кваліфікацію кримінального правопорушення із посиланням на положення закону України про кримінальну відповідальність.

Як вбачається зі змісту обвинувального акту в зазначеному кримінальному провадженні при викладенні фактичних обставин справи та формулюванні обвинувачення відносно обвинуваченого ОСОБА_4 прокурором зазначено ті обставини вчинення злочину, які він вважає встановленими. Обвинувальний акт підписаний прокурором, який його затвердив.

При цьому у підготовчому провадженні судом не вирішується питання про доведеність вини обвинуваченого, оскільки це прерогатива суду під час судового розгляду справи по суті. Завданням цього провадження є процесуальне та організаційне забезпечення проведення судового розгляду. На стадії підготовчого провадження виконується функція контролю за досудовим розслідуванням, відповідність вимогам КПК України обвинувального акта та організаційна (підготовча) функція до наступної стадії судового провадження - судового розгляду з метою створення належних умов для успішного виконання завдань кримінального судочинства.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що обвинувальний акт складений у відповідності до вимог ст.291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, підстави для повернення обвинувального акту відсутні.

До суду не надходили угоди та учасники кримінального провадження не повідомили суд про їх укладення. Під час підготовчого провадження не встановлено підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або другою статті 284 КПК України, для закриття кримінального провадження.

Оскільки, не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини 3 статті 314 КПК України, суд провів підготовку до судового розгляду.

Скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, що були предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Під час підготовчого провадження до суду від сторони захисту надійшли скарги на рішення прокурора від 14.11.2017 про визначення підслідності; на рішення прокурора від 02.11.2017 про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні.

Суд, заслухавши думку учасників судового провадження щодо поданих скарг, дійшов таких висновків.

Положеннями ч. 2 ст. 303 КПК України, на яке посилається сторона захисту у своїх скаргах, визначено, що скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора (ніж ті, що зазначені в частині 1 цієї статті) не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

Отже, положення ч. 2 ст. 303 КПК України не містять імперативної вимоги щодо обов`язкового розгляду по суті будь-яких скарг у підготовчому судовому засіданні, а лише вказують на можливість такого розгляду з урахуванням завдань підготовчого провадження, повноважень суду та з дотриманням правил, передбачених статтями 314-318 КПК України (зокрема, на це вказує використане законодавцем формулювання «можуть бути предметом розгляду», а не «розглядаються» чи «підлягають розгляду» тощо, а також пряме відсилання до правил статей 314-316 КПК України).

Підготовче судове засідання в судовому провадженні є обов`язковою, самостійною стадією кримінального процесу, основною метою проведення якого є визначення судом можливості на законних підставах призначити кримінальне провадження до судового розгляду на підставі обвинувального акту, отриманого судом. При цьому судом у підготовчому судовому засіданні не надається оцінка обставинам кримінального провадження та законності проведених в ході досудового розслідування процесуальних дій та прийнятих рішень.

Частина третя статті 314 КПК України визначає перелік рішень, які суд має право прийняти у підготовчому судовому засіданні, серед яких і рішення про призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту.

Стаття 315 КПК встановлює які питання має вирішити суд з метою підготовки до судового розгляду, серед яких: п.4 ч.2 - розгляд клопотань учасників судового провадження про здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей і документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні; п.5 ч.2 - вчинення інших дій, необхідних для підготовки до судового розгляду.

При цьому необхідно зауважити, що ні ч.2 ст.303, ні статті 314-316 КПК не передбачають, що суд в підготовчому судовому засіданні має право ухвалити за результатом розгляду таких скарг одне з рішень, які передбачені ч.2 ст.307 КПК України під час досудового розслідування, а саме скасовувати рішення слідчого чи прокурора, зобов`язувати припинити дію чи, навпаки, вчинити певну дію, відмовити в задоволенні скарги.

Суд вважає, що під час підготовчого судового засідання стороною захисту, потерпілим, іншими учасниками кримінального провадження можуть бути подані скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, однак, суд може розглядати тільки ті скарги, рішення за результатом розгляду яких мають значення для підготовки до судового розгляду.

Оскарження рішення прокурора про визначення підслідності, про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні, не стосуються питань підготовки до судового розгляду, а доводи, які в них викладені, матимуть значення під час оцінки допустимості та належності доказів під час дослідження матеріалів кримінального провадження та їх оцінки судом.

Крім того, відповідно до ст.291 КПК України до початку судового розгляду до обвинувального акту можуть бути долучені тільки додатки, передбачені частиною четвертою вказаної статті. Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.

Згідно з вимогами параграфу 3 глави 28 розділу 4 КПК України та, зокрема, ст.358 КПК України протоколи слідчих (розшукових) дій та інші долучені до матеріалів кримінального провадження документи, якщо в них викладені чи посвідчені відомості, що мають значення для встановлення фактів і обставин кримінального провадження, повинні бути оголошені в судовому засіданні за ініціативою суду або за клопотанням учасників судового провадження та пред`явлені для ознайомлення учасникам судового провадження, а в разі необхідності - також іншим учасникам кримінального провадження.

Отже, саме під час судового розгляду підлягають дослідженню та оцінці усі процесуальні рішення та дії, у тому числі викладені в окремих документах, які можуть вплинути на оцінку допустимості та належності доказів у кримінальному провадженні.

Згідно з вимогами ст.94 КПК України суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

При цьому, самі доводи скарг потребують фактично аналізу законності низки взаємопов`язаних процесуальних дій та рішень у кримінальному провадженні, матеріалів кримінального провадження, оцінки доказів, становлять обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, оскільки обов`язок доведення належності та допустимості доказів згідно з вимогами ст.ст.91, 92 КПК України покладено на сторони. Відтак, на переконання суду твердження сторони захисту щодо допущених порушень під час досудового розслідування, заперечення з цього приводу сторони обвинувачення підлягають дослідженню судом під час судового розгляду шляхом оцінки законності прийняття процесуальних рішень та дій під час досудового розслідування, дослідження процесуальних документів та відповідних доказів, що має бути здійснено під час судового розгляду.

З огляду на викладене, розгляд судом відповідних доводів сторони захисту, наведених у перелічених вище скаргах можливий лише на стадії судового розгляду, під час якої суд, за участю сторін, на підставі дослідження наданих доказів, здійснює розгляд кримінального провадження і ухвалює за наслідками цього судове рішення, а тому суд вважає, що такі клопотання не можуть розглядатись по суті під час підготовчого провадження, оскільки суд не має повноважень вчиняти дії та приймати рішення під час підготовчого судового засідання, які не передбачені статтями 314-316 КПК України.

Вирішення питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду, визначених у ч. 2 ст.315 КПК України.

У підготовчому судовому засіданні, окрім вищезгаданих скарг та клопотань, стороною захисту заявлено клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції із Садгірським районним судом м.Чернівців, у випадку якщо суд прийде до переконання про відсутність підстав для повернення обвинувального акту прокурору.

Враховуючи вимоги ст. 336 КПК України, місце проживання обвинуваченого, його стан здоров`я, воєнний стан на території держави, а також загальні засади кримінального провадження, зокрема доступ до правосуддя, яким кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону, суд приходить до висновку про доцільність проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 305 Кримінального кодексу України.

Судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити у відкритому судовому засіданні, так як обмеження щодо цього, передбачені ч.2 ст. 27 КПК України, судом не встановлено.

Відповідно до ч.2 ст.316 КПК України судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Разом з тим, прокурор, у зв`язку із зайнятістю, просив суд призначити судовий розгляд кримінальної справи за межами вказаного строку.

Сторона захисту не заперечувала щодо призначення судового розгляду за межами строку, передбаченого ч.2 ст.316 КПК України.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, зважаючи на задоволення клопотання сторони захисту про призначення судового засідання в режимі відеоконференції, з урахуванням технічної можливості щодо організації судового процесу, суд вважає за можливе призначити судове засідання за межами строку, передбаченого ч.2 ст.316 КПК України.

Керуючись ст.ст.314-316, 369, 376, 392 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, внесеному 02.11.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000391 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 305 Кримінального кодексу України та доданих до нього документів у відкритому судовому засіданні на 03 березня 2023 року на 10 год. 00 хв., яке провести у режимі відеоконференції між Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області та Садгірським районним судом м.Чернівців (58007, м.Чернівці, вул. Хотинська, 3, ) за участю обвинуваченого ОСОБА_4 .

Доручити Садгірському районному суду м.Чернівців проведення судового засідання з розгляду вказаної справи в режимі відеоконференції та негайно направити копію ухвали до Садгірського районного суду м.Чернівців для організації проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

У судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Скарги на рішення прокурора від 14.11.2017 про визначення підслідності; на рішення прокурора від 02.11.2017 про призначення групи прокурорів у кримінальному провадженні - долучити до матеріалів кримінального провадження та надати оцінку висловленим доводам у скаргах під час судового розгляду кримінального провадження.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою статті 392 Кримінального процесуального кодексу України.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1